Kort Oversigt 



over 



Udviklingen af Kendskabet til Bornholms 



geologiske Forhold. 



j/Vllerede meget tidlig har man haft Kendskab til Bornholms 

 geologiske Forhold; endog i Slutningen af det attende Aarhundrede 

 udkom der Beskrivelser af Bornholm, der ogsaa temmelig indgaaende 

 beskæftiger sig med Øens geologiske Forhold, og desuden Arbejder, 

 der udelukkende behandler disse; det første geologiske Kort over 

 Bornholm blev offentliggjort 1793 (O. A. Borreby og P. Küster). 



Ganske naturligt var det de Rigdomme, som formentes at være 

 skjulte i Bornholms Indre, der gav det første Stød til planmæssig 

 udførte, geologiske Undersøgelser af Øen, og den første Mærkepæl i 

 den geologiske Gennemforskning af Bornholm er, at der — paa konge- 

 lig Befaling — til Bornholm udsendtes en Kommission, bestaaende 

 af Professor H. C. Ørsted og Justitsraad L. Esmarck samt daværende 

 Studiosus, siden Professor Mineralogiæ J. G. Forchhammer, for »at 

 anstille Undersøgelser over de paa denne 0 fundne Kul og Jernertser«. 

 Denne Kommission indgav til det kongl. Rentekammer to Beretninger 

 om sine to Rejser til Bornholm (1819 og 1820). 



Læser man nøje disse to Beretninger, idet man tager Hensyn til 

 den geologiske Videnskabs Stilling paa den Tid og overfører den Tids 

 geologiske Fagudtryk til dem, man nu benytter, vil man let se, at 

 det ikke er lidt, disse to Arbejder byder. Forfatterne giver i Beret- 

 ning II, Side 5, en kort Sammenfatning af den første Rejses Resul- 

 tater, som vi her gengiver med deres egne Ord: »I vor forrige Ind- 

 beretning haabe vi at have godtgjort, at Bornholm, foruden sit an- 

 erkendte Urbjerg, ogsaa besidder et Overgangsbjerg, der hidindtil havde 

 været taget for Fløtsbjerg, og et Fløtsbjerg, der havde været miskjendt 

 under sit Dække af opskyllet Land.« 



Urbjærget tydedes nærmest som Gnejs, og Skifrene paa Sydlandet, 

 sammen med Sandstenen og Graavakken (de grønne Skifere), hen- 



i* 



