108 



fremhæves, at baade Faunaens almindelige Karakter og Hjærgartens 

 petrografiske Beskaffenhed viser, at der er stor Overensstemmelse 

 mellem disse to Dannelser; et yderligere Bevis herpaa er, at Lund- 

 gren (1879), der henførte de løse Blokke af Bornholms Lias, som 

 han bearbejdede, efter deres petrografiske Beskaffenhed til forskellige 

 Bjærgartstyper, som Findested for en Række af disse (Nr. 5, 6, 7, 9, 

 10, 11) paa den ene Side anfører Hvidodde og paa den anden Side 

 Pythuset, Stampen og Korsodde. 



Disse jærnholdige Sandsten gaar ogsaa over i tætte Jærnlersten ; 

 underordnet forekommer tynde Lag af »Kræmmerhusmergel«. 



Lagstillingen er her saaledes, at Lagene hælder ind imod Land; 

 nordligst er Hældningen op til 45° mod NØ og endda østligere, syd- 

 ligst er den kun 10 — 15° mod NØ og meget nordligere op til N 10° 0. 



Længere mod N har man ved Arbejder for Tuberkulosesanatoriet 

 ved Hvidodde ifølge velvillig Meddelelse fra Læge C. Malling fundet 

 en grønlig eller brunlig Jærnsten, der til Dels er meget fint oolitisk; 

 af Forsteninger indeholder den kun Leda bornholmiensis. 



Lidt nordligere kan man flere Steder i Skoven, navnlig hvor smaa 

 Vandløb renskyller Strandskrænten, der her er dækket af Flyvesand, 

 se Ræt-Lias Lag, mest Sand eller Sandsten, der hyppigst er gullig eller 

 rødlig og har et stort Indhold af Jærn ; den kan ogsaa have et kalk- 

 holdigt Bindemiddel, der er udkrystalliseret som Kalkspat. I disse Lag 

 er der ikke fundet Forsteninger ; sikre Bestemmelser af deres Hæld- 

 ning foreligger ikke, og det er usikkert, om de er uforstyrrede. 



Endnu længere N for Hvidodde har man tidligere bearbejdet nogle 

 Kullag (Jespersen angiver i sin Vejviser, at der skal være ca. 6, og 

 at nogle af dem skal være 1 /g — 3 A Alen tykke). Omtrent der, hvor 

 Smaa veje gaar ud til Stranden fra Munkehus og Sandegaard i Knuds- 

 ker, ser man gamle Afrømningshøje af Skiferler og Sand, der, saaledes 

 som Tilfældet altid er med saadanne Affaldshøje fra Kulbrydning, er 

 nøgne og golde og endog mere ufrugtbare end Flyvesandet. 



Ved en overfladisk Betragtning af de Lias Dannelser, der findes: 

 1) i Partiet mellem Korsodde og Ormebæk, 2) ved Teglværkerne ved 

 Rønne og 3) paa Stranden N for Rønne fra Nebbe forbi Hvidodde, 

 vilde man, selv om man ogsaa tog Forekomsternes Beliggenhed med 

 i Betragtning, næppe anse sig for berettiget til at slutte, at der var 

 nogen genetisk Forbindelse mellem dem, — og dog maa dette være 

 Tilfældet. 



Lagstillingen er omtrent ens, Lagene hælder mod 0 til NØ, og 

 Hældningen er stærkere mod 0, hvor Lagene hyppig er næsten lod- 

 rette. Paa Grundlag af Faunaen kan Lagene ved Stampen (Myoconcha 



