110 



Da Jespersens Arbejder her som al Tid indeholder de oprinde- 

 lige Observationer nøjagtigt anførte, er det af hans Angivelser muligt 

 at slutte sig til Berettigelsen af denne Anskuelse, som han udelukkende 

 fremsatte paa, Grundlag af stratigrafiske Kendsgerninger, uagtet hans 

 Fremstilling i høj Grad er tynget af den Teoretiseren om de tektoniske 

 Forhold, som altid stærkt optager ham. Johnstrup omtaler hverken 

 disse Dannelsers mulige Sammenhæng eller, hvad Jespersen har ud- 

 talt om dem. 



Kystomraadet fra Hasle sydpaa. 



Lige N for Hasle staar Kysten med stejle Skrænter, hvori Ræt- 

 Lias Dannelser kommer til Syne; mod S bliver den lavere og fladere, 

 og Strandskrænter mangler ganske. Alligevel kommer der hist og her 

 faste Lag frem i Stranden, blottede ved Bølgeslaget. Længere mod S 

 findes der stedvis, f. Eks. ved Løvka og Sorthat, en lav Strandskrænt, 

 hvori den faste Undergrund hist og her kan iagttages. Paa Grundlag 

 af disse spredte Observationspunkter og Gravninger efter Kul og Ler 

 kan man dog slutte, at Ræt-Lias danner Undergrunden i hele Kyst- 

 partiet fra Hasle sydefter. 



Det nordligste Sted, hvor disse Dannelser kan iagttages, er ca. 

 500 m N for den nordlige Mole i Hasle Yderhavn. Her findes navn- 

 lig løs, gul Sandsten og graaligt, løst Sand, hvis Lag hælder svagt 

 mod N. Midt i Bugten kan man se Spor af en gammel Stolle, der 

 er drevet ind for at udnytte en Kulfløts; i Stranden kommer der nu 

 ikke Kul til Syne, men kulholdig Skifer, og i Sandstenen og Sandet 

 forekommer der Kulstriber. 



I Hasle Yderhavn og lige N for Molen ses en lys, gullig eller 

 grønlig, meget løs Sandsten i Strandskrænten, ofte blottet i ca. 4 m 

 Højde fra Vandskorpen. Lagdelingen er meget uregelmæssig og bølge- 

 formet; midt i Profilet i Yderhavnen ligger der en Bænk af haardere, 

 mere jærnholdig Sandsten eller Jærnlersten, der er temmelig glimmer- 

 holdig og ogsaa indeholder rullede Kulstumper i stor Mængde. Dette 

 Lag hælder 22° mod V 25° S, og den løse Sandsten har omtrent 

 samme Stilling. Længere mod N bliver Hældningen stadig mindre. 

 Ogsaa her findes underordnede Kulfløtser; saadanne er f. Eks. trufne 

 i Hasle Havn. 1 ) 



Ved senere Arbejder i Hasle Havn har man naaet Melsandslag 

 med runde Svovlkis-Konkretioner af 10 — 20 cm Diameter samt sort 

 og graat Ler. Af Forholdene i Havnen mente man at kunne slutte 

 sig til Forekomsten af en N — S-lig Forkastning. Denne vilde forklare 

 den høje Strandskrænt ved og N for Havnen. 



l ) Forchhammer. Bornholmske Kulformationer. S. 21—22. 



