113 



Et Profil, som 1900 blev opmaalt i den sydlige Væg af den gamle 



Lergrav, viste følgende Lagrække: 



Flyvesand og flnvioglacialt Sand 2,5 m 



Moræneler 1,25 - 



Sand og magert Ler 1,9 - 



Kulstriber i Ler og Sand stedvis Kullag) 0,9 - 



Sand 1,25 - 



Magert Ler 1,55 - 



Fedt Ler 2,u - 



Sand : . . . 4, 3 - 



Ildfast Ler dysegraat eller hvidt; 1,9 - 



Sort Ler med Kullag 1,25 - 



Klinkerler 9,o - 



Magert Ler 7,5 - 



Fedt Ler 4,s - 



Sand 0,6 - 



Ler 



40,35 m 



Af disse Lerarter eksporteres det fede Ler for største Delen i raa 

 Tilstand. Klinkerleret er en mellemfed, plastisk Lerart, der anvendes 

 til Klinker, medens det magre Ler for en stor Del brændes til Cha- 

 motte, der indgaar i de forskellige Produkter. 



Det fede Ler i Bunden af Graven har man en Gang boret igen- 

 nem, og da brød der Vand frem med saa stærkt Tryk, at det siden 

 ikke har været muligt ganske at tilstoppe Hullet; fra den Tid har 

 man til Stadighed maattet pumpe. 



Det ildfaste Ler indeholder den rigeste Flora. I det sorte Ler og 

 i Klinkerleret under dette forekommer der gul Jærnlersten, som ogsaa 

 indeholder Planteforsteninger. 



Leret ved Bagaa, især det graa, ildfaste, er meget fint og særlig 

 egnet til at bevare Planteforsteninger, der ogsaa her er af en sjælden 

 Skønhed. 



Denne Flora blev beskreven af Bartholin (1894); senere har 

 Möller (1902 og 1903) tilføjet et Antal nye Arter, saa at Floraen 

 nu tæller 68 Arter. Denne Flora indeholder Elementer af de rætiske 

 Floraer i Skaane og i Franken (f. Eks. Sagenopteris rhoifolia og Nils- 

 sonia polymorpha) ; desuden har den et Antal Arter fælles med Lias 

 og med Englands » Oolite «, navnlig med Floraen ved Scarborough, 

 der tilhører Dogger (f. Eks flere Arter af Cykadéslægten Otozamites) ; 

 nogle Former i Bagaa Floraen af Bregneslægten Hausmannia anser 

 Bartholin endog som nærmest beslægtede med Wealden-Floraen. 

 Hvilken Betydning denne Forbindelse med Wealden har, er det van- 

 skeligt at afgøre, men ganske tilfældig kan den næppe være, særlig 



m 



da saadanne Antydninger af yngre Floraer ikke er indskrænkede til 

 Bagaa Floraen, de findes ogsaa, som omtalt, i Rønne Lervarefabriks 



Danmarks geologiske Undersøgelse. I. R. Nr. 13. 8 



