1 IC) 



Selv med moderne Indretninger lil Kulbrydning og den gunstigste 

 Lovgivning for Grubedrift vil der næppe være Udsigt til en Genoptag- 

 else af Arbejdet. I Pythus Egnen er Omraadets ringe Udstrækning 

 en Hindring, skønt Kulfløtsernes Beliggenhed her, næsten overvejende 

 i Lerlag, maa siges at være gunstig, idet der kun er ringe Fare for 

 Tilstrømning af Vand, og det vil være let paa en rationel Maade at 

 aflede dette; desuden kan Udnyttelsen af Lerlagene sammen med Kul- 

 lene frembyde mange Fordele. 



Løvkasystemet har i Forhold til det øvrige Bornholm Fordelen 

 af en ikke særlig stejl Lagstilling, men ogsaa her er Omraadet lille 

 og Fløtsernes Mægtighed ubetydelig. 



Hvad Sorthat Omraadet angaar, er dette sikkert det Sted, hvor 

 der findes mest Kul, men tillige det, hvor Vanskelighederne er størst, 

 baade ved Lagstillingen og ved Kullenes Indlejring i Sand, der fører 

 Masser af Vand, som med store Omkostninger maa pumpes op. I alle 

 Omraader maa man regne med, at gamle, planløse Arbejder vil for- 

 hindre et rationelt og udvidet Arbejde, men denne Ulempe er sikkert 

 størst for Sorthat Omraadet. 



Forekomster af Ræt-Lias imellem Kridtomraadet i Nyker og 



Granitmassivet. 



I den vestlige Del af Bornholm findes Ræt-Lias ikke alene i det 

 ovenfor behandlede Kystparti, men ogsaa i en Række Forekomster 

 inde i Landet; disse lader sig uden Tvang samle til et Hele paa 

 Grundlag af deres stratigrafiske Forhold. 



Inden for Ræt-Lias Kystpartiet dannes Undergrunden i Nyker 

 Sogn i det temmelig lave Land, der kileformet skyder sig ind mel- 

 lem Granitplateauerne i Knudsker mod S og i Klemensker mod 0, 

 af Kridtdannelser, Grønsand, der dog kun paa meget faa Steder, hvor 

 der er Indsnit i den naturlige, jævne Overflade, er tilgængeligt for 

 Undersøgelse. Dette Kridtomraade er aabenbart sænket ved Forkast- 

 ninger paa alle Sider. Mod V skilles det fra Ræt-Lias Dannelserne 

 ved de ejendommelige Granitmasser, som Jespersen 1 ) saa nøjagtig 

 har beskrevet. Disse, med hvilke vi senere vil faa Lejlighed til nær- 

 mere at beskæftige os, opfattedes af Jespersen som Eruptiver, der 

 var brudt ud efter de tilgrænsende Sedimenters Aflejring, medens vi 

 nu tyder dem som en delvis forvitret Granit-Horst, paa begge Sider 

 af hvilken de yngre Dannelser er sunkne. 



Den nærmere Undersøgelse af Nyker-Omraadet viste, at mod S og 

 NØ var Forholdene mere indviklede, end man oprindelig tænkte sig. 



I begge disse Strøg er nemlig en smal Stribe af Ræt-Lias inde- 

 klemt mellem Graniten og Kridtet, men de Steder, hvor hine Dan- 



*) Bidrag til Bornholms Geotektonik I. 



