118 



Ca. 40 m 0 for den vestlige Hulvej kom der Ræt-Lias frem i en 

 temmelig stejl Skrænt med omtrent Øst— vestligt Forløb; den var meget 

 forstyrret ved Skred, og Ræt-Lias Ler var skyllet ned over hele Skræn- 

 ten og dækkede dens Overflade, men godt 7 m over Aaens Vandflade 

 lykkedes det dog at grave Grønsandet frem. Dette var meget mørkt, 

 rimeligvis ved Forvitring; dets Strygning og Hældning kunde ikke 

 udredes. Grænsen mod Ræt-Lias kunde derimod med Sikkerhed be- 

 stemmes. Den stryger 0 10° S og hælder 75° mod S. Lerlagene 

 stryger i samme Retning som Forkastningsgrænsen, men er ved denne 

 stærkt pressede og ligger i smaa Stykker med talrige og vel udviklede 

 Glideflader. I den nedre Del af Profilet findes der et Par Baand af 

 af haardere og mere magert Ler ligesom et Par Lag af jærnholdig 

 Sandsten og en brun Oolit, ganske lig den, som forekommer ved 

 Elleby. Disse Lag hældede indefter, d. v. s. mod S ca. 30 — 40°, men 

 opefter i Lagrækken blev Hældningen mindre, og i den øverste Del 

 af Profilet, ca. 4 m over Grænsen, lige under Moræneleret syntes 

 Lagene at ligge vandret. At dette Profil er upaavirket af Skred, kan 

 man næppe tænke sig. Ved en Gravning ind i en saa stejl Skrænt 

 kommer man selvfølgelig ikke særlig langt ind, omtrent 20 — 30 cm, 

 og der er det ikke sikkert, at Lagene er uforstyrrede. Den omtalte 

 Aftagen af Hældningen opefter kan meget vel skyldes en Udpresning 

 af de nederste Ræt-Lias Lag under Tyngden af de overliggende Mas- 

 ser; det samme gælder Grænsefladens Hælden mod S. Lagstillingen 

 er jo her saaledes, at Sænkningen er mod N; Ræt-Lias'et er nedsæn- 

 ket i Forhold til Graniten, og Kridtet i Forhold til Ræt-Lias'et. De an- 

 givne Forhold i Skrænten skulde jo, hvis de var oprindelige, snarere 

 kræve den Tydning, at Ræt-Lias var nedsænket i Forhold til Kridtet. 



Endnu et Sted her i Nærheden gaar Ræt-Lias i Dagen. Det er 

 længere mod 0, ca. 400 m 0 for den vestligste Forekomst ved Ris- 

 holm, i en lille Kløft, der fra Markerne mod N gaar ned til Blykobbe 

 Aas Dal. Stedet ligger lige paa Forbindelseslinjen mellem Risholm 

 og Jydegaard (30 Slvgd. i Knudsker). Her kan man i Bunden af Kløf- 

 ten og i Væggene paa en Strækning af henved 40 m se og med Meter- 

 boret naa Ræt-Lias Lerarter. Lige S for Kløften kan man oppe i Mar- 

 ken se enkelte Klipper af Granit, der maa være fast Fjæld. 



Vi har her saaledes paa en Strækning af 400 m flere Findesteder 

 for Ræt-Lias, der ligger paa Linje 0 10 — 20° S. De ligger dog ikke 

 paa en ganske lige Linje, idet de mellemste ligger lidt nordligere end 

 Forbindelseslinjen mellem de to yderste. Breden af denne Stribe Ræt- 

 Lias er ikke sikkert kendt mere end paa det ene Sted, længst mod V, 

 hvor den er ca. 40 m; ved det mellemste Findested ved vi kun, at 

 den maa være mere end 27 m, og at den næppe overskrider 50 m, 

 ved det østligste, at den maa være over 40 m, og at den ikke over- 



