126 



Her bør omtales nogle gamle Angivelser om Forekomst af Kul 

 paa Bornholms Nordøstkyst. Ørsted og Esmarch (1819. S. 64 — 65) 

 har en Angivelse om Forekomst af Stenkul uden for Stammershald i 

 Rø Sogn. Thaarup (1859. S. 245—247) siger: »Paa Landets nord- 

 lige Kyster har man troet ogsaa at skulle finde Kul, saasom ved 

 Stammerhald i Rø Sogn og ved Sandvig, men herom har ingen paa- 

 lidelige Efterretninger kunnet erholdes«. Videre fortæller han om et 

 Forsøg, der i 1828 — 29 blev gjort paa at finde Kul paa Kysten om- 

 trent midtvejs mellem Allinge og Tejn, at man her var gaaet ned 

 med en Skakt til en Dybde af 50 Alen under Jordskorpen og ca. 

 4072 Alen under Havets Overflade, og at man i en Indbydelse til at 

 yde Bidrag til Fortsættelse af Arbejdet 1829 angav, at man havde 

 fundet »enkelte, men meget smaa og forskjellige Kularter, hvoraf 

 nogle ere af en kyndig Smed prøvede og kjendte for at være gode 

 Stenkul«. Imidlertid blev der af Amtmanden indsendt Prøver fra 

 denne Skakt til det kgl. Rentekammer, der anmodede Esmarch, Ør- 

 sted og Forchhammer om en Udtalelse; denne gik ud paa, »at samme 

 ere Granit, mere eller mindre opløst og igjennemtrængt af et talk- 

 agtigt Mineral, og da det ifølge Hr. Amtmandens Forklaring fore- 

 kommer som fast Lag, der er igjennembrudt, antage de ikke, at der 

 er den mindste Sandsynlighed for at finde Kul ved at fortsætte Ar- 

 bejdet, hvorfor de ogsaa fraraade enhver Understøttelse til dette Fore- 

 tagende, og holde det for ønskeligt, at Hr. Amtmanden advarede Ved- 

 kommende imod at fortsætte Arbejdet«. 



Jeg omtaler disse Forhold saa udførligt af den Grund, at der 

 meget godt ved den bratte Stejlkyst paa Bornholms Nordside kan 

 findes Ræt-Lias Dannelser med Kulfløtser nedsænkede ved Siden af 

 Granitklipperne, og Stykker derfra kan godt paa en eller anden 

 Maade komme op til Overfladen. Saadanne Fund vil altid have 

 Betydning for Forstaaelsen af Bornholms Tilblivelseshistorie, navnlig 

 hvis de bliver tilstrækkelig nøjagtig undersøgte. 



Faunaen og Floraen i Bornholms Ræt-Lias. 



Allerede tidligere er det bleven antydet, at naar man vil sammen- 

 ligne de forskellige bornholmske Ræt-Lias- Dannelser indbyrdes eller 

 med jævnaldrende Dannelser paa andre Steder, bør man kun sam- 

 menligne de Dannelser, der er aflejrede under samme fysiske Forhold, 

 d. v. s. marine, litorale Faunaer bør kun jævnføres med lignende 

 Faunaer, og det samme gælder Ferskvandsfaunaer og Landfloraer. 



Endvidere er det kun artrige Faunaer eller Floraer, der kan give 

 sikre Aldersbestemmelser; den enkelte Art spiller i Reglen kun en 

 ubetydelig Rolle ved Bedømmelsen af Alderen. Hvad de marine Fau- 

 naer angaar, indeholder egentlig kun Myoconcha Bænken ved Stam- 



