135 



Stolleys Inddeling udtaler Deecke (Führer 1899, S. 49) sig saaledes: 

 »Neuerdings har Stolley die Belemniten und die Scaphiten unter- 

 sucht und eine Gliederung in drei Theile aufgestellt, die aber der 

 Lagerung wegen Schwierigkeiten macht und vielleicht doch noch 

 nicht das Richtige getroffen hat.« I det følgende vil vi dog gaa ud 

 fra, at Aldersforholdet mellem Grønsandet 0 for Amager og Arnager- 

 kalken er rigtig fremstillet af Stoliæy; de andre Dannelser vil vi 

 omtale saaledes, som det bedst kan gøres paa Grundlag af vort nu- 

 værende Kendskab til dem. Dette maa jo nødvendigvis være ind- 

 skrænket i en Egn med saa stor Jordbedækning og saa faa Obser- 

 vationspunkter som denne, og vi er langtfra sikre paa i alle Tilfælde 

 at have truffet det rigtige. 



Naar vi saaledes antager en sammenhængende Lagrække fra 

 Madsegrav til Amager, kan Mægtigheden af Grønsandet beregnes til 

 ca. 60 m, idet Hældningen sættes til 5 °, saaledes som Forholdet jo 

 er med Arnagerkalken (hvis Hældningen 12° antages for hele Dan- 

 nelsen saaledes som ved Fosforitkonglomeratet, bliver Mægtigheden 

 lidt mere end det dobbelte). Da der nu V for Madsegrav kun er 

 blottet 10 m Grønsand, skulde 50 m Kridtdannelser eller mere ligge 

 skjulte under de løse Jordlag. 



Arnagerkalkens Mægtighed skulde, beregnet paa samme Maade af 

 Hældningen 5° mod V 15° S, blive lidt mere end 20 Meter. 



Det nordvestligste Observationspunkt for Arnagerkalk ligger inde 

 i Bugten ca. 100 m 0 for Horsemyre Odde, hvor Kridtlag gaar i 

 Dagen i en høj, stejl Klint. Ved selve Odden, nær ved Klintens Fod, 

 er Bjærgarten en mørkegrøn Grønsandsmergel, der ligner den, som 

 findes mellem Korsodde og Bavnodde. Over Mergelen ligger der nogle 

 ejendommelige Lag, hvori afrundede Knolde af Grønsand af forskellig 

 Størrelse (op til en knyttet Haands) ligger mellem hinanden i Massen 

 af Grønsandsmergel; disse Boller har undertiden Glideflader i temme- 

 lig stor Mængde. lait findes der 4 — 5 saadanne Lag, hvert af 0,3 — 0,5 m 

 Mægtighed. Denne Struktur maa nærmest henføres til et Afsondrings- 

 fænomen, og maaske er disse Knolde siden ved Bevægelser i Lagene 

 bleven mere afrundede, hvorved de er kommen til at ligne Rullesten. 

 Lagene hælder svagt mod V. Oven over disse Lag og mere mod NV 

 bliver Mergelen lysere i Grundmassen, saa at Glaukonitkornene bedre 

 træder frem. Bjærgarten er hele Vejen temmelig finkornet. Grøn- 

 sandet gaar i Dagen paa en Strækning af henved 350 m fra Horse- 

 myre Odde til et Stengærde, der naar ud til Klinten. I Grønsands- 

 mergelen fandtes in situ Act. westphalicus. Ved Horsemyre Odde fandtes 

 et Eksemplar, der noget nærmer sig Aet Lundgreni. Paa Stranden fand- 

 tes nogle Stykker af Ostrea semiplana Sow. og O. hippopodium Nilss. 



Herfra er der en Strækning af ca. 100 m, hvor Grønsandsdan- 



