137 



Dei bør derfor anføres, at Jespersen (Vejviser S. 48) omtaler, at der 

 østligere i Bugten mellem Korsodde og Bavnodde lindes »lysegrønt 

 Sand med Glaukonit og hvid Glimmer; dernæst brunt Sand«, 



De samme Lag kan ses i Bavnodde og længere mod NV. Her 

 gaar et Stengærde, der er Ejendommen Stampens østlige Grænse, ned 

 til Stranden, og oppe paa Klinten findes der et Par gamle Skanser. 

 Mod NV kan man hist og her paa en Strækning af 350 m fra dette 

 Gærde se Grønsandslag, Bænke af den omtalte Kvartsit, mellemlejrede 

 af mere eller mindre forvitret Mergel. Forekomsterne er kun ubetyde- 

 lige og meget overvoksede og Lejringsforholdene meget utydelige. Af 

 Forsteninger fandtes omtrent de samme som ved Bavnodde og lid l 

 østligere. 



Endnu bør omtales Strandklintens forskellige Vegetation og Ud- 

 seende, hvor Grønsandsmergel danner Undergrunden. Ravn (1. c. S. 

 384 — 385) henleder Opmærksomheden paa, at den nedre Del af Klin- 

 ten mellem Korsodde og Bavnodde er saftig grøn og tæt bevokset med 

 Planter, der kræver Fugtighed, medens den øvre Del (hvor sengla- 

 cialt Smeltevandsgrus danner Skrænten; har Lyng- og Hedevegetation. 

 Dette skyldes, at Grønsandsmergelen er vandstandsende, hvorfor der 

 paa Grænsen mellem denne og Gruset danner sig Kilder, hvis Vand 

 siver ned over Klinten. Ogsaa i Grønsandet kan man hist og her se 

 Kildevæld springe frem. 



I Klinterne fra Arnager til Korsodde findes vel ret udstrakte Pro- 

 filer i Grønsandsdannelserne, men noget virkeligt Billede af Række- 

 følgen kan man dog ikke danne sig her, idet Strand profilernes Ret- 

 ning kun danner en meget lille Vinkel med Strygningsretningen, hvor- 

 ved det er meget vanskeligt at iagttage Lagenes Hældning; nøjagtige 

 Observationer vilde kræve større Indsnit omtrent lige ind i Klinten. 



Den anden Række Observationspunkter, der foreligger, langs 

 med Stampe- eller Vellen g s Aa, er langt gunstigere beliggende, 

 idet denne Strækning danner en større Vinkel med Strygningsretnin- 

 gen, og Aaen i sine Bugtninger endog paa enkelte Steder gaar næsten 

 vinkelret paa den. Den giver ogsaa langt bedre Holdepunkter for 

 Bedømmelsen af Lagbygningen, end Slrandprofilerne gør. 



Stampe Aa udmunder 600 m NNV for Korsodde og løber i sit 

 nedre Løb omtrent i VNV-lig Retning. Paa de nederste 300 m skæ- 

 rer den sig gennem Ræt-Lias Dannelserne (se S. 101); her kan man 

 se Overlejringen af Grønsandet over disse. Stedet er let at kende 

 ved, at der gaar en lille Bro over Aaen, og at der findes et Stengærde 

 oppe paa Bakken. Herfra og opefter langs med Aaen, paa en Stræk- 

 ning af ca. 600 m op til Vejbroen ved Staldbygningen paa Stampen, 

 kan man forskellige Steder se Grønsandslagene komme frem i Aaens 

 Bund og Skrænter. 



