145 



Desuden har man i den østlige Del af Omraadet iagttaget Grøn- 

 sand ved to Brøndgravninger. Ved Bulregaard traf man 1819 funder 

 8 m Moræneler 19 m Mergel, der hældede 5° mod SSV, og derunder 

 Grønsand. Prøver fra denne Brøndgravning, der opbevares i Minera- 

 logisk Museum, viser dels glaukonitisk Mergel og dels en tæt Mergel- 

 kalksten, der meget ligner Arnagerkalken. Den anden Brønd gravedes 

 1910 ved et østligere Hus, 100 m V for Landevejen til Nykirke. Ifølge 

 Milthers fandtes her under 4,4 m gult Moræneler 1,3 m graalig, fast 

 Grønsandsmergel, og derunder 2,8 m graahvid Mergelkalk, der inde- 

 holder mørkere, mere forkislede Lag (indtil 4 cm tykke). Mergelkalken 

 er i de øvre Lag meget let; nedadtil bliver den mere kompakt og 

 grønsandsagtig; den underlejres af Grønsandsmergel, hvori man borede 

 ca. 2 m. Lagene hælder 5 — 10° mod VSV. Man har desuden gamle 

 Angivelser om Fund af Grønsand ved Brøndgravning i Nyker Skole 

 med Bjærgarter lignende dem, der findes ved Bisholm (Jespersen, 

 Vejviser S. 45). 



Yderligere maa nævnes Mergelen ved Muleby Aa (ogsaa kaldt 

 Aaby Aa) og Bagaa, som er en meget finkornet, lysegraa Mergel- 

 kalksten med ganske lidt Glaukonit; den ses i en Mergelgrav N for 

 Muleby Aa, lige V for Vejen, der gaar i Kanten af Plantagen. Den 

 benyttes lidt ved Kastrup Glasværk ved Tilvirkning af grønt Bouteille- 

 glas; den kaldes derfor i Egnen »Glasmergel«. Denne Mergel hælder 

 i Mergelgraven 15° mod SØ eller S 30° 0, men ifølge Jespersen 

 (Geotektonik I. Tab. VII, S. 45) hælder Kridtdannelserne 20° paa 

 hans østlige Observationspunkt og 60° paa hans vestlige. Under 

 denne Mergel ligger der længere mod V i Aaen til ca. 150 m V for 

 Vejen en mere glaukonitisk Mergel, der er lidt blaalig og temmelig 

 grovkornet: Glaukoniten tiltager nedad. Denne Stenart ligner nær- 

 mest det Grønsand, der ved Amager ligger under Arnagerkalken og 

 Fosforitlaget. Man kan tydelig se, at den hælder mod SØ og at 

 Hældningen tiltager mod V, med det var ikke muligt at maale denne. 

 Mod 0 gaar Mergelen i Dagen i Muleby Aa flere Steder op til 250 m 



0 for Vejen. Ligeledes er der fundet Grønsand i den højre Skrænt 

 af Bagaa i Haven ved Bestyrerboligen ved Hasle Teglværk. 



I Mergelgraven er fundet følgende Forsteninger: Actinocamax 

 Lundgreni Stolley, Ostrea semiplana Sow., O. hippopodium Nilss., 

 Lima Hooperi Mant. (ifølge et Eksemplar i Museet i Greifswald) og 

 Brudstykker af en stor Inoceramus. 



Hermed er der gjort Rede for alle sikre Grønsands Findesteder 



1 Nyker Omraadet; kun maa tilføjes, at i alluvialt Grus i Bagaa, ca. 

 400 m S for Baggaard, er der fundet rigelig Glaukonit, saa at her 



') C. Pingel. 1826. S. 284. 



Danmarks geologiske Undersøgelse. I. R. Nr. Iii 



10 



