147 



Bornholms Kridtdannelser er ligesom Skaanes og de tilgrænsende 

 Egnes dannede ved en Transgression af det nordtyske Kridthav over 

 en Del af Fennoskandias Randzone; paa Bornholm er det hovedsage- 

 lig Stranddannelser (Fosforitkonglomeratet) eller Dannelser fra meget 

 lavt Vand, der foreligger. Det Fastland, som Havet brød ind over, 

 bestod rimeligvis for største Delen af stærkt forvitret Grundfjæld, men 

 ogsaa for en mindre Del af Silur og Ræt-Lias. Alt som Transgres- 

 sionen skred frem, blev Havet dybere, og det terrigene Materiale, der 

 aflejredes, blev finere og mere afrundet og slidt. Samtidig med at der 

 afsattes mere kystfjerne Dannelser, blev ogsaa det organiske, autoti- 

 gene Materiale rigere. Denne Udvikling kan vi følge mange Steder 

 inden for det baltiske Kridt baade i vertikal og i horizontal Retning, 

 hvis vi saaledes f. Eks. sammenligner Mucronata-Kridtet i Danmark: 

 Skrivekridt, i det sydøstlige Skaane: Grønsandsmergel, og i Kristians- 

 stad Egnen: Hanaskogs- Kridt, eller hvis vi f. Eks. netop ved Hana- 

 skog følger Lagrækken nedenfra opefter 1 ). 



Det stærkt forvitrede Grundfjæld har leveret Grus, der bestod af 

 kantede Kvartsstykker og lidt mere eller mindre forvitret Feldspat; 

 saadant Grus har vi ikke faa Steder i Blykobbe Aa, navnlig mellem 

 Bækkegaard og L. Almegaard, hvor Kvartsstykkerne kan naa en Stør- 

 relse af 5 mm og mere. Af samme Materiale, dog lidt mere rullet 

 og mindre feldspatholdigt, men sammenkittet ved et klart Kiselsyre- 

 cement, bestaar den glaukonitiske Kvartsit ved Bavnodde og Forch- 

 hammers Klint. Sammen med de grovkornede Grønsandslag ved Bly- 

 kobbe Aa forekommer der mere finkornet Sand, hvis Korn er mindre 

 og fuldt afrundede, og som næsten alle bestaar af Kvarts, da Feld- 

 spaten ved Slidet er forsvunden; samtidig er Indholdet af Glaukonit, 

 der er dannet nær ved Kysten paa forholdsvis lavt Vand, rimeligvis 

 under Medvirkning af Organismer, blevet betydelig større. Paa Stran- 

 den ved Stampen forekommer der mellem Bænkene af den glaukoni- 

 tiske Kvartsit Lag af Grønsandsmergel; denne Stenart er nok mere 

 finkornet og indeholder en Del kulsur Kalk, men det rimeligste er, 

 at denne for en stor Del er sekundær, en Infiltration, efter at Sten- 

 arten var dannet. Denne Grøndsandsmergel indeholder af terrigene 

 Bestanddele omtrent de samme som løst Grønsand af samme Korn- 

 størrelse; meget leragtig Substans indeholder den ikke. Jo dybere 

 Havet blev, eller jo højere vi kommer op i Lagrækken, des mere 

 organisk Sediment bundfældedes der sammen med det terrigene, og 

 i Klinterne ved Horsemyre Odde og Forchhammers Klint bliver Sten- 

 arten mere og mere kalkrig; dog indeholder den næppe saa megen 

 kulsur Kalk som Mergelen ved Muleby Aa. Denne repræsenterer Dan- 



*) K. A. Gronwall (1912). 



10* 



