168 



I store Dele af det sandede Omraade fra Paradisbakkerne i Øst, 

 over Ølene og Lynten til Aarsballe vil det ses, at Fjældgrunden kun 

 yderst sjældent gaar i Dagen, og Kvartærets Mægtighed maa i det 

 hele her antages at være relativ stor. Paa adskillige Steder her kan 

 Morænelagene iagttages som Dække over fluvioglaciale Aflejringer, og 

 det samme er rimeligvis Tilfældet i en ikke uvæsentlig Grad, ogsaa 

 paa Steder, hvor det ikke direkte er iagttaget. Derpaa synes bl. a. 

 Terrænformerne forskellige Steder at tyde. I dette Omraade har man 

 derfor Grund til at betragte Morænelagets Lerfattigdom som hidrørende 

 fra noget andet end den underliggende Fjældgrund. Det ligger nærmere 

 at antage, at Kvartærlagenes Karakter her væsentlig skyldes de Forhold, 

 hvorunder Aflejringen af Isdækkets Materiale fandt Sted, og da navnlig 

 Israndens stationære Stilling under de paagældende Jordlags Dannelse. 



Paa den nordlige Side af Bornholm findes der Partier med 

 Morænesand og Morænegrus spredt over hele Omraadet. Paa visse 

 Steder, f. Eks. langs Vestkysten mellem Hammershus og Jonskapel, 

 staar Forekomsterne øjensynlig i nøje Forbindelse med, at Fjæld- 

 grunden hyppig træder i Dagen, saa at de lerfattige Morænelag her 

 faar Karakter af en Art Lokal moræne paa samme Maade som i 

 Rytterknægt Partiet og i Paradisbakkerne. Dette er ogsaa Tilfældet 

 ved en Del andre Steder, hvor Kortet viser, at Fjældgrunden i stor 

 Udstrækning træder i Dagen, f. Eks. i Partiet omkring Rø Plantage. 

 Hyppig er der paa saadanne Steder saa jævne Overgange mellem de 

 mere lerede og de mere sandede Moræneaflejringer, at en nøje Af- 

 grænsning kan være vanskelig. 



Paa en stor Del Steder optræder Morænesandet derimod uden 

 nær Tilknytning til Fjældgrunden. Dette er navnlig Tilfældet paa en 

 Strækning Nord for Aarsballe og mellem Mæby og Onsbjerg N for 

 Klemenskirke. Disse Steder slutter sig til Dels nær til et Strøg, hvor 

 der optræder fluvioglaciale Lag i større Mængde, og ikke sjældent 

 underlejres de sandede Morænelag af fluvioglaciale Lag. Aflejringen 

 af Morænesandet staar her i nær Forbindelse med Tilstedeværelsen 

 af en stationær Isrand paa denne Strækning. Sammen hermed kan 

 nævnes, at der til dette Strøg hyppig er knyltet Forekomsten af store 

 Sten, dels mere enkeltliggende, dels Ophobninger af Blokke, der paa 

 sine Steder forefindes i meget stor Mængde og kan være af meget 

 betydelige Dimensioner. Saadanne Ophobninger af store Sten findes 

 f. Eks. jævnlig i Omraadet mellem Lynten og Aarsballe; ligeledes er 

 Morænesandet i Randmorænestrøget Nord for Aarsballe jævnlig led- 

 saget af en Blokkebestrøning. I særlig rigelig Mængde er store Blokke 

 til Stede i det nævnte Strøgs Fortsættelse mod Nord, nemlig Nord for 

 Onsbjerg og fra Skærping langs Kampeløkke Aa til Thomasløkke Syd- 

 øst for Hammershus. Der findes her ofte Blokke, som maaler flere 



