169 



Meter i Tværsnit. Disse Ophobninger af store Blokke staar derfor 

 sikkert — hvad Dannelsesbetingelserne angaar — i nært Forhold til 

 de førnævnte Strøg, hvor Morænesandet er særlig fremtrædende. Sam- 

 tidig synes dog ogsaa Forekomsten af de særlig store Blokke hyppig 

 at væie knyltet i et Afhængighedsforhold til den underliggende Fjæld- 

 grund, der ved den nordlige Del af de nævnte Forekomster af Blokke- 

 hobninger ses at træde i Dagen i en ret fremtrædende Grad. 



Selv om Morænesandet og Morænegruset ikke antager Karakter 

 af Lokalmoræne, er dets Beskaffenhed dog præget af det Materiale, 

 hvoraf det er dannet. Sædvanligvis er det i overvejende Grad Granit, 

 hvoraf disse sandede og særlig stenede Moræneaflejringer beslaar, men 

 det kan paa sine Steder ogsaa være Skifer eller andre Bjærgarter, som 

 i særlig Grad giver Jordarten sin Karakter. Visse Steder er de san- 

 dede Moræneaflejringer af en særegen Art, idet de indeholder en rela- 

 tiv stor Mængde kaolinagtige Bestanddele. Lag af den Art betegnes 

 paa Bornholm med Navnet »Borkjler« eller »Birkeler«. Det findes i 

 størst Udstrækning i Alminding Omraadet og desuden bl. a. i Om- 

 egnen af Rø Plantage. 



Lagdelte Diluvialdannelser. 



Diluvialgrus og Diluvialsand. 



Del er — i Forhold til hele Bornholm — kun paa mindre 

 Omraader, at der gaar Aflejringer i Dagen, som er opstaaede ved 

 Omlejring af Indlandsisens Morænemateriale ved Indvirkning af 

 Vand. En Del af de Steder, hvor der gaar saadanne, fluvioglaciale 

 Lag i Dagen, ligger spredte uden nogen kendelig Sammenhæng i Op- 

 rindelse. En fremtrædende Del af dem ligger derimod orienteret i 

 Strøg med udpræget Længdeudstrækning. De større Partier af denne 

 Art findes fortrinsvis i de centrale Dele af Bornholm. 



Det vestligste Strøg paa Nordlandet med fluvioglaciale Lag i Dagen 

 tager længst mod Nord sin Begyndelse Nord for Rutskirke og stræk- 

 ker sig herfra lil Klemenskirke. Til det næste Strøg, der ligger noget 

 østligere, kan regnes et isoleret Bakkeparti omkring Onsbjerg Nordøst 

 for Bedegade Gaarde; som en mere sammenhængende Kæde af Sand- 

 bakker kan dette Strøg følges fra Splitsgaard mod Sydsydøst næsten 

 til Ølene. Langs den nordøstlige Kyst omtrent fra Oleskirke til Øster 

 Marie Kirke tindes endelig en Række smaa, spredte Forekomster af 

 Grus og Sand, der kan opfatles som genetisk sammenhørende. 



De største, samlede Partier med fluvioglaciale Dannelser findes 

 paa Sydlandet i Rispebjerg og omkring Pederskirke. — Desuden fin- 

 des der paa adskillige Steder fluvioglacialt Sand og Grus, dækket af 

 Moræneaflejringer, saa at det kun træder frem i Profiler. 



