187 



S for Persker Fattighus, mellem Skovgaard og Pindeløkkegaard i 

 Vestermarie, S for Hakonsgaard i Knudsker og ved Nørrekaas. Den 

 sandede Varietet er funden S for Stenseby, ved Myregaard i Persker, 

 ved Kalby og N for Sursænkegaard i Knudsker. 



En Graptolitskifer med Monograptus Flemingii er fundet S for 

 Svanike. 



Disse Skifre viser alle stor Overensstemmelse med Stenarterne i 

 Skaanes Gotlandium og maa antages at hidrøre fra en Fortsættelse af 

 Skaanes Silur mod Øst, der sikkert har strakt ud i Østersøen et godt 

 Stykke Øst og Nordøst for Bornholm. 



»Graptolithengestein«, en chokoladegraa til brun Kalksten, 

 der indeholder Graptoliter, Ortocerer og enkelte andre Forsteninger, 

 er funden NV for Kobbegaard og VSV for Hesselgaard i Østerlars, 

 0 for Skrulle i Østermarie, i den nordlige Del af Brandsskov i 

 Bodilsker, ved Kæmpebro, Stranden S for Julegaard i Aaker, mellem 

 Skovgaard og Pindeløkkegaard i Vestermarie, S for Hakonsgaard i 

 Knudsker og ved Løvka. Denne Stenart kendes ikke faststaaende, 

 men meget taler for, at det er en baltisk Stenart, som hidrører fra 

 Østersø Omraadet S og V for Gotland. 



Af gotlandiske Blokke har saadanne, der stammer fra selve Øen 

 Gotland 1 ), eller som viser saa stor Overensstemmelse med de der fore- 

 kommende Dannelser, at de maa antages at stamme fra den nærmeste 

 Del af Østersøen Øst, Syd og Vest for Gotland, en meget stor Ud- 

 bredelse over hele Bornholm; der findes næppe nogen Mergelgrav eller 

 nogen Stenbunke inden for Morænelersomraadet, hvor man ikke kan 

 finde gotlandske Blokke. Deres Tilstedeværelse paa Bornholm har 

 længe været kendt, Johnstrup (1882 og 1891) omtaler ogsaa Fundet 

 af saadanne Bjærgarter og Forsteninger. Han havde tilsendt Prof. 

 Lindström i Stockholm en Samling Forsteninger fra løse Blokke, 

 hvorimellem Lindström bestemte et større Antal som stammende fra 

 Gotland. De fleste af disse Stykker var løse Forsteninger, der var 

 fundne i diluvialt Grus paa den østlige Del af Øen, nemlig S for 

 Randkløvegaard (i en Grusgrav nær ved Ellesgaard), ved Krogstens- 

 bakken 0 for Almindingen (vistnok Grusgraven i »Aasen«) og ved 

 Kurehøj i Østermarie. 



Af de gotlandske Blokke er de sydgotlandske de, der oftest er 

 iagttaget. Dette kan til Dels have sin Grund i, at visse Bjærgarter 

 paa Sydgotland er særlig karakteristiske og lette at kende, og at 



*) Om Inddelingen af Gotlands Silur, se navnlig H. Munthe: The sequence 

 of strata in southern Gotland, og H. Hedström: The Silurian stratigraphy 

 in The neighbourhood of Visby. Guide 19 og 20 ved den 11. internat. 

 Geol. Kongres i Stockholm 1910, ogsaa Geol. For. Stockholm. Förh. 1910. 



