200 



er Smeltevandsaflej ringerne af Grus, Sand og Ler, som er afsatte paa 

 Sletter og i Dale foran Isranden eller i Søer, der er opstaaede ved 

 Opdæmninger af Isen selv. Aflejringerne af den Art giver flere Steder 

 Bidrag til at lære selve Afsmeltningens Forløb at kende. 



Fra den følgende Del af Senglacialtiden stammer en Mængde 

 fossilførende Ferskvandsaflejringer samt det senglaciale Havs Spor 

 langs en betydelig Del af Bornholms Kyster. 



Smeltevandsaflejringer. 



Sand og Grus. 



Det geologiske Kort viser, at der paa et betydeligt Anial Steder 

 optræder senglacialt Sand og Grus. I Almindelighed drejer det sig 

 imidlertid kun om smaa Omraader, fortrinsvis flade Skraaninger ned 

 imod lukkede Sænkninger i Terrænet, hvor Smeltevandet har dannet 

 Søer, eller lange Dale, gennem hvilke Gletcherelve har haft Afløb 

 bort fra Isranden. 



I størst Mængde synes Smeltevandsgrus og -sand at optræde i 

 Kystomraadet fra Hasle til Amager Bugt. Mellem Hasle og Rønne 

 bærer Kystområdet for største Delen et Dække af Flyvesand, der 

 skjuler de ældre Lag. Disse kommer dog ogsaa frem i Dagen, dels 

 i samlede Omraader, dels i Profiler, saa at man heraf kan se, at det 

 er fluvioglaciale Lag, der optræder. Med Hensyn til Dannelsesforhol- 

 dene rummer disse Lag antagelig nogen Forskellighed, idet en Del af 

 dem synes afsatte i umiddelbar Tilknytning til Indlandsisen, hvad Aflej- 

 ringernes Optræden i Form af Bakker viser. Andre Dele af Aflejrin- 

 gerne maa derimod nærmest opfattes som rene Smeltevandsaflejringer, 

 afsatte, efter at Isranden allerede var rykket noget tilbage fra Stedet. 

 Da denne Del af Bornholm hører med til det Omraade, som maa 

 antages tidligst er bleven isfrit, hører Lagene her saaledes til de 

 ældste af de senglaciale Aflejringer paa Bornholm. 



Et stort Profil i de kvartære Lag findes i Hasle Teglværks 

 Lergrav, tæt Syd for Bagaa, umiddelbart inden for Kysten (Fig. 11). 

 Over de skraatliggende Juralag ligger graat Moræneler, der har en 

 Mægtighed af omtrent 2 m, og som paa sine Steder indeholder mange 

 store Blokke. Derover ligger fint Diluvialsand med en Mægtighed af 

 3 — 4 m, og dette dækkes af 1 — 3 m lagdelt Grus, der har Karakter som 

 smaastenet Hedesand, men som muligvis ogsaa kan være afsat 

 paa en Søbund. Delte stenede Sandlag har nogen parallel-diskordant 

 Struktur; det er dels dækket af et fint gult Sandlag, der dog ikke 

 synes at være Flyvesand, men snarere er afsat af Vand, dels dækket 

 af hvidt Flyvesand, der danner Overfladelaget i hele Omegnen. Paa 

 sine Steder hviler »Hedesandet« direkte paa Moræneleret. 



