204 



i den nordøstlige Side. Dette Forhold kan muligvis forklares ved, at 

 der i Tiden, da Flodsletten dannedes, endnu laa Indlandsis paa den- 

 nes sydvestlige Side, hvorved Floderosionen her blev mere kortvarig 

 og mindre indgribende, medens den paa Dalens nordøstlige, isfri Side 

 kunde virke under Slettens hele Dannelsestid. 



Det senglaciale Omraade, som nu findes her, maa opfattes som 

 et Brudstykke af en mere udstrakt Flodslette, hvoraf større Dele nu 

 er udslettede paa Grund af den senglaciale og postglaciale Strand- 

 erosion. At den har strakt sig et ret betydeligt Stykke længere mod 

 NV, kan man slutte sig til ved en Betragtning af Fladens ringe Fald 

 i Forbindelse med det senglaciale Havs største Højde i dette Omraade, 

 nemlig ca. 6 m over det nuværende Havs Niveau (derom senere). 

 En sikker Beregning af Fladens oprindelige Udstrækning i Faldret- 

 ningen er dog ikke mulig, da den maatte anstilles paa Grundlag at 

 flere andre Forudsætninger, som man ikke kan bedømme med for- 

 nøden Sikkerhed. 



I sydøstlig Retning, kan man derimod med Sikkerhed sige, at 

 Fladen har strakt sig ud over den nuværende Amager Bugt. En smal 

 Strimmel af den er endnu bevaret langs Kysten S for Strandby 

 Gaarde og fortsættes af en markeret Dal, der strækker sig forbi Dale- 

 gaarde, og hvis laveste Del ligger paa en Højde af ca. 17 m over Havet. 

 I den vestlige Del af denne Dal findes Sand, hvorimod der ikke i 

 Dalens midterste og østlige Dele synes at have fundet nogen Aflej- 

 ring af Sand Sted. Dalens nordlige, udprægede Begrænsning kan her 

 følges som en ubrudt Fortsættelse af Grænselinjen fra Ørnesten til 

 Amager Bugt ved Strandby Gaarde. De Omstændigheder, som maa 

 antages at have været Anledningen til hele denne Flodslettes Dan- 

 nelse, skal senere omtales. 



Lagdelt Ler. 



Under Indlandsisens Bortsmeltning har der paa en talrig Mængde 

 Steder, hvor der fandtes Sænkninger i Terrænet, været Lejlighed til, 

 at der kunde afsættes Ler og Slam, som af Smeltevandet førtes bort 

 fra Isranden. Sædvanlig er Lagene af denne Art senere bleven dæk- 

 kede af Fersk vandsaflejringer og giver sig derfor ikke til Kende paa 

 et geologisk Overfladekort. Paa sine Steder er det desuden vanskeligt 

 at afgøre, om Lerlag, som hverken indeholder Levninger af Planter 

 eller Dyr, stammer fra dette eller fra et noget senere Afsnit af den 

 senglaciale Tid. Anderledes er det, hvor de senglaciale Lerlag fore- 

 kommer paa en saadan Maade, at deres Aflejring — paa Grund af 

 Terrænforholdene — ikke har kunnet finde Sted uden under den 

 Forudsætning, at der har ligget et Isdække i Nærheden, eller, at 

 Lerforekomsterne er saaledes beliggende, at de indgaar som Led i de 



