212 



Fra det Knæk, der findes paa Øle Aas Løb ved Kjelding By, kan 

 man videre vestpaa følge et System af flade Sænkninger, der nu hører 

 til forskellige Aaers Vandomraade, medens de antagelig i Tiden forud 

 for Indlandsisens endelige Bortsmeltning fra Bornholm har udgjort et 

 sammenhængende Strømløb som Følge af Israndens Beliggenhed S 

 derfor. Den senglaciale Strøm har da gaaet fra Kjelding By, S om 

 Persker Smaalyng, forbi Langemyre Gaard; den har her oplaget Grødby 

 Aa, hvis Løb den har fulgt til NV for Grødby, har gaaet derfra mod 

 NV igennem Ugleenge, har ved Limensgaard optaget Læsaa, er gaaet 

 videre mod V igennem Sænkningen V for Duegaarde og er V herfor 

 ved Dalegaarde faldet ned i den tidligere (Side 205) omtalte senglaciale 

 Dal, som den har fulgt videre N om Amager, og har haft sit Udløb 

 i Havet sammen med Vellengs Aa. Den senglaciale Strøms Forløb er 

 vist paa det medfølgende Kort III i 1:100 000. 



S for denne udstrakte Dalstrækning findes — saaledes som det 

 geologiske Kort viser — de betydelige Forekomster af fluvioglaciale 

 Aflejringer, Rispebjerg, Bakkerne ved Pederskirke og de mindre Partier 

 ved Gadeby i Bodilsker, Grødby og Bøsthøj i Aaker. Til Støtte fol- 

 den Antagelse, at Isranden i nogen Tid har gjort Ophold S for det 

 nævnte Strømløb, kan videre nævnes, at der er kendelig Forskel paa 

 Kvartærets Mægtighed paa de to Sider af den angivne Linje. N for 

 denne er Mægtigheden gennemgaaende ringe, saa at det faststaaende 

 Fjæld ikke sjældent gaar i Dagen. S for Linjen er dette i langt 

 ringere Grad Tilfældet, og Mægtigheden er her i det hele større. Dette 

 kan anses som en naturlig Følge af, at Isranden har været stille- 

 staaende i nogen Tid, og at der paa Grund heraf er aflejret en for- 

 holdsvis større Mængde Morænemateriale end længere mod N. 



Bortset fra de nuværende Aadale varierer Højden af dette sen- 

 glaciale Strømløbs laveste Punkter paa Strækningen mellem Kjelding 

 By og Duegaarde mellem 40 m over Havet SV for Kjelding By, 32 m 

 N for Lykkesmark og 37—39 m i Sænkningen V for Duegaarde. 

 V herfor har Strømmen maattet passere en Tærskel liggende ved 

 mindst 39 m Højde. Faldet paa Strækningen til det senglaciale Ler- 

 omraade V for Duegaarde har saaledes været yderst ringe. Foruden 

 at der muligvis paa flere Steder langs Strømløbet er foregaaet en Ned- 

 fældning af Slam, som dog ikke har været saa stærk, at den nu giver 

 sig væsentlig til Kende i Jordlagene, har der i Sænkningen paa dette 

 Sted særlig fundet Aflejring af Slam Sted. 



Paa den lVs km lange Strækning fra dette Lerpartis Vestrand til 

 Østenden af Dalen ved Dalegaarde er der et Fald i Terrænet paa 22 m 

 (fra ca. 39 m til ca. 17 m). Den Erosionsvirksomhed , som denne 

 Højdeforskellighed maa have medført, bærer det kuperede, sønder- 

 skaarne Landskab her tydelige Vidnesbyrd om. En Følge af den 



