234 



mark. Dette i Forbindelse med, at Voldformen er stærkt udvisket, 

 gør her Grænsen mod den indenfor liggende Moræneflade lidet iøjne- 

 faldende. . 



Medens Strandvoldene i den nærmeste Omegn af Nexø sædvanlig 

 bestaar af Sten af Nævestørrelse og derover, er Materialet i Strand- 

 voldene længere sydpaa af ringere Størrelse, sædvanligvis mindre end 

 Hønseæg. Strandgruset her viser ofte smukke, tydelige Lagforhold; 

 særlig kan i saa Henseende nævnes et Profil 200 m S for Sandegaard 

 i Povlsker, hvor ældre Lag er overskaarne og overlejrede af yngre 

 Lag. Den fine Paralleldiskordans som kan findes i fluvioglaciale Lag, 

 mangler derimod ganske. 1 ) 



Fra Snogebæk til Boderne er Kystlandskabets Karakter ganske 

 behersket af Flyvesand, der fra Dueodde og vestpaa ikke blot dækker 

 de marine Aflejringer, men ogsaa breder sig over den indenfor lig- 

 gende Moræneflade. Paa Strækningen fra Dueodde til Øle Aa kan 

 man ved Hjælp af enkelte Profiler forfølge de marine Gruslag om- 

 trent saa langt ind i Landet som til Sognevejen forbi Strandby 

 Gaarde og det nordre Fyr. Der er allerede nævnt et Profil S for 

 Sandegaard; noget vestligere, nemlig 200 m 0 for Munkegaard findes 

 der ligeledes et Profil i senglaeialt, marint Grus, dækket af Flyvesand. 

 Noget vestligere, nemlig tæt S for Jomfrugaard og Lillegaard, giver 

 den marine Grænse sig tydelig til Kende, idet der her findes en gam- 

 mel Strandskrænt. 



Fra Øle Aa hæver den glaciale Undergrund sig ud imod Kysten 

 til større Højde end længere østpaa. Ved Øster Sømarkshuse ses et 

 Profil i marint, senglacialt Grus tæt oven for den recente eller post- 

 glaciale Strandklint, men vestligere er der ikke iagttaget senglaciale, 

 marine Aflejringer. De kvartære Lag, som findes i den blottede 

 Strandskrænt ved Aalhammer Bugt, er Moræneler og Diluvialsand, 

 dækkede af Flyvesand. 



Paa hele den Strækning, der ligger mellem Sømarkshuse og Rønne, 

 synes der ikke at kunne paavises senglaciale, marine Aflejringer. Mel- 

 lem Risegaard og Boderne findes der smaa Terrasser, som muligvis 

 kunde være af marin Oprindelse, men dels er de meget ubetydelige 

 og usikre, dels er der intet marint Materiale paavist i Forbindelse med 

 dem. De terrasselignende Former staar derimod muligvis i Forbindelse 

 med stedfundne Glidninger i Jordlagene. Disse bestaar her af mesozoi- 

 ske Lerarter, som hælder nedad mod Havet, og hvori der let finder 

 Glidninger Sted. løvrigt staar Kysten paa næsten hele Strækningen 

 fra Læsaa til Rønne med stejl Skrænt, der paa sine Steder er dækket 



l ) Et Billede fra dette Sted findes i G. Braun : Ueber die Morphologie von 

 Bornholm. XI. Jahresber. der Geogr. Gesellschaft in Greifswald. 1909. 



