241 



Ferskvandsskallerne i det sandede Ler under Gytjen var alle meget 

 smaa Former: Pisidium gassiesianuin, Liinnœa ouata og Planorbis bore- 

 alis (bestemte af V. Nordmann). 



Profil III. Omtrent i Vinklen mellem den 0 — V- og N — S- 

 gaaende Væg: 



1,27 m Tørv, nederst meget sandet (Flyvesand), 



ca. l,oo m lagdelt Sand uden Skaller. 

 Moræneler. 



Profil IV. I den sydvestlige Del af Tørvegraven, nær ved 

 St rand vold en : 



1 m Tørv med Ege- og Ellerester. 

 0,5 m Sand med Strandsten. 



Tørvelagets Mægtighed varierede forøvrigt mellem ca. V2 m og 1 Va m : 



25 Skridt fra Grøften NØ for Tørvegraven, ved Hegnet. 1,65 m Tørv 



Ved næste Grøft mod NØ for Tørvegraven, ved Hegnet. 1 ,32 - 



Ved næste Grøft mod NØ 0,so - — 



Ved næste Grøft mod NØ 0,64 - — 



Profil V. I Engen 0 for Strandvolden ved St. Kannikegaard, i 

 den vestlige Del af Mosen: 



0,35 m formuldet Dynd, uden bestemmelige Rester. 

 0,40 m lagdelt Sand. 

 Moræneler. 



Profil VI. Lidt længere mod N, ved Grøften: 



0,35 m formuldet og sandet Dynd. 

 0,23 m lagdelt Sand. 

 0,io — 0,25 m brunt Dynd. 

 0,i8 m lagdelt Sand. 



Profil VII. Straks NV for Gangbrættet over den store Grøft, 

 ca. 7 m N for Grøften : 



0,40 — 0,55 m graabrunt, fedt, haardt Dynd med Snegle- og 



M u sli n geskaller ( Fersk van d sform er). 

 0,40 — 0,50 m Strandsand med talrige store, rullede Sten, mest 



I Skovbrynet 



Moræneler. 



Sandsten, enkelte Granit. 

 Blaagraat Moræneler. 



eologiske Undersøgelse. I. LI. Nr 13. 



