258 



1907. Henr. Munthe. Den skånska Issjöfragans innebörd. (S. G. U. Ser. C. 

 Nr. 207.) 



K. A. Grönwall. Muslingeboret Silurkalk, Strandsten fra Kridthavet, 

 fundne som løse Blokke paa Bornholm. (D. G. F. 3. Bd.) 



1909. Gust. Braun. Über die Morphologie von Bornholm. (XI Jahresber. d. 



Geogr. Ges. z. Greifswald.) 

 G. Malling og K. A. Grönwall. En Fauna i Bornholms Lias. (D.G. F. 3. Bd.) 

 E. Stolley. Pseudo-Gaylussit, Pseudo-Pirssonit und Protospongia im 



cambrischen Alaunschiefer Bornholms. (D. G. F. 3. Bd.) 

 K. Brünnich Nielsen. Brachiopoderne i Danmarks Kridtaflejringer. 



(Vid. Selsk. Skr. 7. R. naturv. og math. Afd. VI.) 

 K. Rørdam. Geologi og Jordbundslære. II. Danmarks Geologi. 



1910. C. T. Bartholin. Planteforsteninger fra Holsterhus paa Bornholm. (D. 



G. U. II R. Nr. 24.) 

 N. V. Ussing. Danemark. (Handbuch der Regionalen Geologie. I. 2. Abt. 

 Heidelberg.) 



Willi Ule. Die Insel Bornholm. Eine geogr. Wanderskizze. (Geogr. 

 Zeitschr. 16.) 



K. A. Reeps. Grundzüge einer Landeskunde von Bornholm. Geogr. 

 Arbeiten herausg. v. W. Ule. 6. Stuttgart.) 



1911. A. Garboe. Om Forekomsten af Fosforsyre i danske Sedimenter og om 



Muligheden for disses Anvendelse til Jordforbedring. (D. G. F. 3. Bd.) 

 K. A. Grönwall. Om Samhørigheden mellem Tosterupkonglomeratet 

 og nogle bornholmske Blokke. (D. G F. 3. Bd.) 



— E. M. Nørregaard. Oversigt over naturlige Bygningssten , anvendt i 



København. (D. G. F. 3. Bd.) 

 G. Malling. Hasle-Sandstenens Alder. (D. G. F. 3. Bd.) 

 W. Kranz. Hohe Strandlinien auf Bornholm. (Z. d. d. g. G. Monatsber.) 

 V. Milthers. Die höchste marine Grenze auf Bornholm. (Z. d. d. g. G. 



Monatsber.) 



— W. Kranz. Die höchste marine Grenze auf Bornholm. (Z. d. d. g. G. 



Monatsber.) 



1912. E. M. Nørregaard. Bituminöse Skifres Anvendelse til Fremstilling at 



Skiferolje og Cyankalium. (D. G. F. 4. Bd.) 



S. L. Tornquist. Graptolitologiska bidrag. 7. (G. F. F. 33.) 



K. A. Grönwall. Die Faziesentwicklung der Mukronatenkreide im bal- 

 tischen Gebiete. (S. G. U. Ser. C. Nr. 240.) 



1913. V. Milthers. Ledeblokke i de skandinaviske Nedisningers sydvestlige 



Grænseegne og deres Bidrag til Kundskaben om Isstrømretnin- 



gernes Skiften og Aldersfølge. (D. G. F. 4. Bd.) 

 Hans Praesent. Die höchste marine Grenze auf Bornholm. (Z. d. d. 



d. G. Monatsber. 65.) 

 Assar Hadding. Undre Dieellograptusskiffern i Skåne jämte några 



därmed ekvivalenta bildningar. (Kgl. Fysiogr. Sällsk. Handl. N. F. 



24.; Lunds geol. fältklubb. Ser. B. Nr. 6.) 



1914. Karen Callisen. Tenformede Tungspatkrystaller (»Pseudo-Gaylussit« 



og »Pseudo-Pirssonit«) i Alunskiferen. (D. G. F. 4. Bd.) 



— C. Malling. De Jespersenske Buelag i Lias paa Bornholm. (D.G. F. 4. Bd.) 



— Georg Kalb. Petrographische Untersuchungen am Granit von Born- 



holm. (Mitth. d. naturv. Ver. f. Neuvorpommern u. Rügen. 45 ) 



1915. Assar Hadding. Der mittlere Dicellograptus-Schiefer auf Bornholm. 



(Kgl. Fysiogr. Sällsk. Handl. N. F. 26., Lunds geol. fältklubb, Ser. B. 

 Nr. 8.) 



