260 



omdannende og opløsende Kræfter. Jeg maa i den Anledning udtale, 

 at hele min Undersøgelse af Kaolinerne i Skaane er udført efter, at 

 den Del af Manuskriptet, der omhandler Bornholms Kaolin, var af- 

 sluttet, og at der intet er forandret i dette Afsnit i Anledning af den 

 Anskuelse, jeg dannede mig om de skaanske Kaolinforekomster. Jeg 

 kan heller ikke nu se nogen Grund til at modificere min der udtalte 

 Opfattelse af den bornholmske Kaolins Dannelsesmaade, uden paany 

 at have underkastet denne en nøjere Undersøgelse saavel i geologisk 

 som mineralogisk-petrografisk Henseende. Det staar mig nemlig fuld- 

 kommen klart, at begge de to Slags Teorier, der er opstillede for at 

 forklare Kaolinens Dannelse (ved Indvirkninger oven fra, fra Atmos- 

 færen, eller nedenfra, fra Jordens Indre) kan have deres Berettigelse 

 i det ene eller det andet Tilfælde (1. c. Side 176—182). 



Kalb's Arbejde om Bornholms Graniter er en ved Greifswalds 

 Universitet udført, moderne petrografisk Undersøgelse, der, hvad det 

 geologiske angaar, ganske bygger paa Gohen og Deegke's samt Ussing's 

 tidligere Arbejder. Kemiske Analyser meddeles af Graniterne fra Ham- 

 meren, Vang (Klondyke), Rønne (Knudsbakke) og Paradisbakkerne. Af 

 de Slutninger, hvortil Forfatteren kommer, maa navnlig fremhæves, 

 at han i Lighed med tidligere Forfattere anser de forskellige Granit- 

 varieteter for at være Differentiationer af samme Magma. Granitens 

 Stribethed (Paralleltextur) anser han for at være opstaaet primær!. I 

 Inddelingen slutter Forfatteren sig mere til Ussing end til Cohen og 

 Deecke, idet hans Inddeling er følgende: 



1) Richtungslos körniger Granit 



a) Hammerengranit, b) Svanekegranit, c) Knudsbakkegranit. 



2) Granit mit Paralleltextur 



a) Hauptgranit, b) Gudhjemgranit og c) Paradisbakkegranit. 



Kalb har saaledes accepteret Ussings Fremstilling af den stribede 

 Granit som den hyppigste og den mest typiske for største Delen af 

 Øen ; han udskiller fra den stribede Granit særlig de mørkere, stribede 

 Varieteler ved Gudhjem og Paradisbakkerne, af hvilke navnlig den 

 senere er Genstand for en udførlig Behandling, lige som Vanggraniten 

 og Rønnegraniten. Derimod omtaler han ikke de Granitvarieteter uden 

 tydelig Stribning, der forekommer inden for den stribede Granit, f. Eks. 

 lys rødlig Granit NØ for Hasle og ved Lehns Klint SV for Gudhjem 

 og mørk, noget blaalig Granit ved Haldegaards Mølle lige uden for 

 Gudhjem (se Side 11). 



Ved Hadding's ovenfor anførte Arbejder er der foretaget en nøj- 

 agtig Bearbejdelse af Bornholms Dicellograptusskifre og deres P'auna; 

 nedenfor skal i al Korthed angives dels Resultaterne af disse Under- 

 søgelser og dels en Sammenligning med de Anskuelser, jeg har frem- 

 sat i Beskrivelsen Side 74—77 og Fodnote Side 77—80. 



