7 



rigtig i Gang sent paa Aaret, livorior der knn opnaaedes et ringe Udbytte inden 

 Aarets Udgang. Fra Landingspladserne langs Kysten blev Torske- og Kullerfiskc- 

 riet drevet som sædvanlig med afvekslende Held, og det synes som om Resultatet 

 for Kystbaadenes Vedkommende gennemgaaende var betydeligt bedre end for de 

 større Fartøjer. Særlig Torskefiskeriet gav til Tider et godt Udbytte paa mange 

 Steder. Til Torskefiskeriet langs Jyllands Vestkyst bar der i de senere Aar i 

 stigende Grad været anvendt Garn; dette bar ikke alene sin Aarsag i Garnenes 

 store Fiskedygtighed, men er vistnok tillige begrundet i Vanskeligbeden ved til 

 rimelige Priser at fremskaffe en virkelig god og brugbar Agn til Krogene. 



I Farvandene indenfor Skagen bar Torskefiskeriet som Helhed været drevet 

 med tilfredsstillende Resultat. Kattegat som saadant har dog givet mindre Ud- 

 bytte end Aaret forud. I Vintermaanederne (ved Aarets Begyndelse og Slutning) 

 blev Fiskeriet her drevet af Snurrevaadskuttere fra Frederikshavn, Grenaa, Esh)jerg 

 og flere Steder. Særlig Farvandene omkring Læsø, Sydvest for Anholt og omkring 

 Schultz Grund afgav gode Fangstpladser for disse Fartøjer. Under Kysterne blev 

 der med de aabne Baade drevet Fiskeri med Ruser, Kroge og Pilk. Belthavet 

 gav som Helhed et ret godt Udbytte af dette Fiskeri. I Begyndelsen af Aaret 

 gjordes der flere Steder ret betydelige Fangster i Bundgarnene, og iøvrigt har der 

 som sædvanlig til Torskefiskeriet været benyttet Ruser, Kroge og Pilk. Ruserne 

 har gennemgaaende givet mincjre Udbytte end forventet, hvorimod Kroge og Pilk 

 næsten over alt og særlig ved Omø, Sprogø, Romsø, i Farvandet nord om Fyn og 

 ved Samsø samt i Lillebelt har spillet en meget betydelig Rolle ved Torskefiskeriets 

 Udøvelse. For de øvrige Farvandes Vedkommende var Torskefiskeriet omtrent som 

 de nærmest foregaaende Aar; kun omkring Bornholm var det betydelig ringere. 

 Fra de fleste Steder klagedes der stærkt over Sælernes Angreb paa Ruserne. 



Torsken var gennemgaaende stor og af god Kvalitet. Størrelsen vanskelig- 

 gjorde endog til Tider Afsætningen. 



Sildefiskeriet er for Nordsøen og Skagerak af mindre Betydning, idet 

 det ikke i disse Farvande udøves i nævneværdig Grad af danske Fiskere. Langs 

 Jyllands Vestkyst har det hidtil nærmest været brugt for at tilvejebringe Agn til 

 Krogfiskeriet efter Kuller og Torsk, hvorimod et rationelt Sildefiskeri ikke udøves. 

 Fra Skagen har der i saa Henseende i nogle Aar med betydelig Støtte af Statens 

 Midler været forsøgt et rationelt Sildefiskeri med Snærpenot; men disse Forsøg gav 

 kun et daarligt Resultat og er nu ganske indstillede. Ogsaa et Forsøg med Brug 

 af Sildetrawl har hidtil været uden Betydning. I Farvandene indenfor Skagen spiller 

 Sildefiskeriet derimod en meget betydehg Rolle, og Udbyttet for Aaret 1912 maa 

 som Helhed kaldes godt. Kvantitativt gav vel dette Fiskeri baade i Kattegat og 

 Belthavet gennemgaaende et mindre Udbytte end tidligere Aar, men rigehg Efter- 

 spørgsel i Forbindelse med — og formenthg tildels deraf følgende — gennemgaaende 

 gode Priser bidrog til, at Resultatet af Fiskeriet som Helhed maa siges at være 

 særdeles tilfredsstillende. Overalt i de indre Farvande gav Bundgarnsfiskeriet, der 

 foregaar fra Begyndelsen og Midten af Marts til ind i Juli og de fleste Steder til 

 lige i Efteraarsmaanederne, et tilfredsstillende Udbytte, om end navnlig Efteraars- 

 silden mange Steder faldt temmelig lille og mager. Drivgarnsfiskeriet viste sig meget 

 forskelligt og var navnlig i Kattegat og i Storebelt ret utilfredsstillende for en stor 

 Del af Udøverne, hvorimod det i de sydlige Farvande og i Øresund gav et godt 



