10 



Fiskeri med Sildenedgarn er af mindre Betydning. Efterspørgselen og dermed Af- 

 sætningsforholdene for Silden har været ret gode og betydehg bedre end det fore- 

 gaaende Aar, men Priserne har dog varieret stærkt. Gennemsnitsprisen for Silden 

 har været ca. 73 Øre pr. 01. Brislingen afsættes hovedsagehg til Ekernførde; 

 Prisen for denne har ligeledes svinget stærkt og har varieret fra 5 til 30 Kr. pr. 

 Kasse a 30 kg. Den høje Pris har dog kun været opnaaet for enkelte mindre 

 Partier. Smaasilden (Silding) afsættes hovedsagelig til Fiskefoder og har været be- 

 talt med fra 2 til 3 Øre pr. kg. En stor Del af disse Smaasild opkøbes iøvrigt af 

 Fiskefryseriet i Glyngøre, hvorfra de senere i frossen Tilstand afsættes til Fiske- 

 foder ved Dambrug og dslg. 



Aalefiskeriet viser Fremgang i alle tre Distrikter; Forøgelsen maa for 

 en Del tilskrives Brugen af mere og stærkere fiskende .Redskab for dette Fiskeri. 

 Vaadenes Antal er saaledes forøget med 39 (fra 452 til 491), men det er her særlig 

 den større Anvendelse af Motorbaade, sm har forøget Udbyttet, idet der med disse 

 Baade kan gøres betydelig flere Vaadtræk pr. Fiskedag end med Robaadene. Aale- 

 rusernes Antal er forøget med 772 (fra 7700 til 8472), hvorhos der stadig indføres 

 større og stærkere fiskende Redskaber til Afløsning af de ældre smaa Ruser. Den 

 strænge Vinter i Aarets første Maaneder og dermed følgende Islag paa Fjorden 

 medførte en rigelig Anvendelse af Stangredskab, ligesom ogsaa Plumpstang og 

 Vadeglibe har været mere anvendt end Aaret forud. 



Flynderfiskeriet har som sædvanlig kun været af Betydning i Farvandet 

 vest for Løgstør. Nedgangen i Udbyttet af dette Fiskeri, hvilken sammenlignet 

 med Udbyttet i 1911 er ca. 128,600 kg til Værdi ca. 43,800 Kr., falder saavel paa 

 Vaadfiskeriet som paa Nedgarnsfiskeriet. Nogen større Forskel i Antallet af de i 

 de to Aar anvendte Redskaber har der ikke været. Det er særlig den vestlige Del 

 af Fjorden, Kaas og Venø Bredninger, der udviser den stærke Nedgang, medens 

 Fiskeriet i de store Bredninger i Fjordeirs mellemste Del udviser en mindre Frem- 

 gang. Aarsagen til Tilbagegangen af Udbyttet i den forannævnte Del af Farvandet 

 er vanskelig at paavise, men Sandsynligheden taler for, at den vistnok særlig maa 

 tilskrives ugunstige Vejrforhold i Aarets første Maaneder i Forbindelse med Van- 

 dets lave Temperatur, som holdt sig langt hen paa Aaret og som antagehg har 

 bevirket, at den naturlige Indvandring af Ungfisk blev betydelig mindre end tid- 

 ligere Aar. Kvaliteterr af Fisken var særdeles god, og de opnaaede Priser gennem- 

 gaaende bedre end tidligere. 



Torskefiskeriet har for hele Fjorden kvantitativt givet et større Udbytte 

 end Aaret forud (ca. 42,000 kg mere). Den betalte Gennemsnitspris har imidlertid 

 været noget mindre, hvorfor Værdien af Udbyttet udviser nogen Nedgang. Der har 

 til Torskefiskeriet været anvendt et noget større Antal Redskaber end tidligere. 

 Fiskeriet med Torskeruser har gennemgaaende været mindre godt. Det bedste 

 Fiskeri foregik i Fjordens vestlige Del, hvor Torskekroge gav særdeles godt Udbytte. 



Forskelligt. De øvrige Fiskerier, Jagt m. m. har tilsammen givet et 

 noget mindre Udbytte end Aaret forud. Nedgangen falder væsenhgst paa Reje- og 

 llummerfiskeriet. Medens Rejefiskeriet i Fjordens østlige Del (Distrikt C) viser en 

 Fremgang af over 100 ^/q, er Nedgangen for den øvrige Del af Fjorden, og da 

 navnlig for Distikt A, meget betydelig. Dette kan muligen for en Del tilskrives 

 det kolde Foraar, men det maa tillige bemærkes, at der i Distrikt A ikke blev 



