166 



faring (beregnet efter 3,000 pr. kg). I Sorø, Tuel og Pedersborg Søer kom 60,000 

 Stkr. fra England indført Aalefaring. 



Karper og Suder. I Lammefjordssøen sattes 3,000 Stkr. indkøbt Karpe- 

 yngel. Fra Saltbækvig solgtes 14,150 Stkr. Karpeyngel. Paa Bregentved klækkedes 

 25,000 Stkr. Karpeyngel, hvoraf de 18,000 udsattes i Karpedammene, medens 

 7,000 Stkr. solgtes. Paa Gisselfeldt sattes 7,000 Stkr. Karpeyngel og 1,000 Stkr. 

 Suderyngel i Dammene. Paa Lykkesliolm produceredes en stor Mængde Suder- 

 yngel. I Stubbe Sø er udsat 8,000 Karper å 6 cm. 



Andre Fisk. Lystfiskeriforeningen udsatte 1500 Sandart (ca. 10 cm lange) 

 i Fure- og Vejlesø. I Sorø Sø er som sædvanlig udsat Øjneæg af Sandart (35,000 

 Stkr.). I Skanderborg Sø er udsat Helt. 



III. Fiskeriet i fri Vande 1912. 



A. Fiskeriregulativer. 



Loven af 4. Maj 1907 om Ferskvandsfiskeri har ved den lettere Adgang, 

 den gav til Oprettelse af Fiskeriregulativer, virket fremmende, saa at der nu findes 

 18 saadanne. Medens de ældre Regulativer med et Par Undtagelser i Virkelig- 

 heden ikke var til nogen væsentlig Nytte for Fiskeriet, saa er der næppe nogen 

 Tvivl om, at de nyere Regulativer vil virke højnende paa Fritvandsfiskeriet ikke 

 mindst derved, at der gennem den som Regel samtidige Oprettelse af en Fiskeri- 

 forening omfattende alle Lodsejerne efterhaanden bibringes disse nogen Forstaaelse 

 af, at Fiskeriet overhovedet er en Faktor, de bør regne med, og derved at der 

 skaffes et Opsyn, der kan holde igen paa den altfor hvlige Interesse, der som 

 Regel vises Fiskeriet fra en eller anden Side. 



Følgende Vandomraader er nu underlagte Fiskeriregulativer: Vester Vandet 

 Sø, Nors Sø, Skive-Karup Aa, Storaaen, Lilleaa, Varde-Toftnæs-Holme Aa, Sneum 

 Aa, Kolding-Nebel-Aakjær Aa, Vejle Aa, Hansted Aa, Stubbe Sø, Klejtrup Sø, 

 Faxe Aa og Lilleaa, Køge Aa, Blykobbeaa, Bagaa-Mulebyaa, Mulebyaa (det øvre 

 Løb fra Møllegaard til Aabygaard), Læsaa. 



Som et Eksempel paa sund Samvirken mellem Fritvandsfiskeri og Klæk- 

 keri kan nævnes Forholdene paa en Del af Bornholm. Her har de ved en Del af 

 Vandløbene oprettede Fiskeriforeninger sluttet sig sammen til »Bornholms Fersk- 

 vandsfiskeriforening«. Denne driver i Rønne en Centralklækkeanstalt, hvor al 

 Rognen fra Medlemmerne modtages til Klækning, og hvorfra der leveres dem 

 Yngel til Udsætning. Nedenstaaende Uddrag af Foreningens Love vil vise dens 

 Formaal og Arbejdsmaade: 



§ 1. Foreningens Formaal er at fremme og ophjælpe Laxørredfiskeriet i 

 Vandløbene paa Bornholm. 



§ 2. Arbejdet for disse Formaal skal blandt andet bestaa i følgende For- 

 anstaltninger og Bestræbelser: 



