4 



Kalkskaller eller Ormerør el. 1. De af Boysen Jensen bestemte Tørstofprocenter 

 for hver Art eller for Dserbeslægtede Dyr er lagt til Grund for denne Beregning. 



Som de dette Arbejde ledsagende Tavler udviser, er det let nok at se 

 en stor Forskel paa Dyrelivet fra de forskellige Steder, og en Række forskellige 

 Billeder har da ogsaa allerede i ældre Tid indbrændt sig i min Bevidsthed; de 

 var dog kun baserede paa Skrabninger. Den zoologiske Litteratur er rig paa 

 Arbejder af saadanne Forfattere som Lovén, Milne- Edwards, Forhes, Sars, og i den 

 senere Tid af Pruvot, Appelløf o. a., der har set, at saadanne let iagttagelige For- 

 skeUigheder findes; men med Beskrivelsen eller Karakteristikken af disse 

 Forskelhgheder mellem Dyresamfundene er man ikke kommen langt. Dette 

 hidrører delvis fra, at kun Skrabe har været benyttet i ældre Undersøgelser, og 

 delvis fra, at man har givet for lange ArtsHster; thi netop lange Lister udvisker 

 Forskellighederne, særlig naar de ikke er ledsagede af kvantitative Oplysninger, 

 der kan fremhæve de karakteristiske Arter fremfor de andre mindre væsent- 

 lige. Som det senere udførligere skal omtales kan til en virkelig Karakterisering 

 af Dyresamfundene en Skrabe ikke benyttes, da den fortrinsvis opsamler de større, 

 mere spredt forekommende Dyr og lader de smaa, i Bunden nedgravede, men 

 umaadelig meget talrigere Former tilbage. Jeg mener ved Hjælp af faaArter, der 

 udgør Hovedmassen af Dyrene i Samfundene, at kunne give en bedre Karak- 

 teristik, end det tidhgere har været muligt og skal forsøge at vise det i det følgende. 



Det er jo paa Forhaand klart, at man ikke kan tilskrive hver eneste 

 funden Art, der forekommer paa Boniteringslisterne, den samme Betydning, 

 hverken for Karakterisering af Samfundet som saadant, eller for Karakterisering 

 af de ydre Forhold, der betinger Samfundets Eksistens; mange Dyr op- 

 træder kun i Mængde paa visse Aarstider, Sæsondyr; af deres forskellige Masse 

 paa Listerne kan man altsaa ikke i Almindelighed slutte noget om Samfundets 

 Sammensætning; andre Dyr forekommer saa sparsomt paa Listerne, at de maa an- 

 tages at være saa lidet hyppige, at de kun undtagelsesvis kommer med i de 

 smaa undersøgte Arealer (f . Eks. store Muslinger og Snegle), og man derfor hverken kan 

 lægge Vægt paa deres Fraværelse eller Tilstedeværelse. Man vil altsaa ikke af en 

 enkelt Boniteringshste over Antal og Mængde af Dyrearterne fra et bestemt Dyre- 

 samfund direkte og straks kunne udpege dette Samfunds Karakterdyr. Kun Er- 

 faringen fra flere Steder vil kunne oplyse dette. Saaledes er Cyprina islandica ofte 

 tilstede i store Mængder paa Boniteringslisterne; men for Cyprinas Vedkommende 

 gælder det, at dens Udbredelse ikke alle Steder er saa jævn og tæt, som vi maa 

 fordre, for at der altid kan findes eet Eksemplar paa hver 1 m^, dog er det ogsaa 

 muligt, at Apparaterne ikke altid graver dybt nok ned. Andre Forekomster af enkelte 

 Dyr i disse smaa Vande kan hidrøre fra Transport med drivende Havplanter eller 

 lignende ud over deres egentlige Omraade; i visse Aar kan maaske særlige hydro- 

 grafiske Forhold bidrage til, at en Art kan slaa an udenfor sit sædvanlige Om- 

 raade og holde sig der i nogen Tid; der forehgger saadanne Eksempler beskrevne 

 i Litteraturen (H. Théel). De Dyr, der ikke er Sæsondyr, og som udgør en 

 betydelig Del af hele Samfundets Masse, og derfor er talrige eller væg- 

 tige tilstede, maa antagelig egne sig bedst til at karakterisere Samfun- 

 det, hvad dettes Indhold angaar, og maa ligeledes anses for at give et 

 godt Udtryk for de ydre Kaar, der betinger Samfundets Tilværelse. 



