10 



Arter, der senere skal omtales, har vi da hele Kattegats Fauna inddelt i følgende 

 8 Dyresamfund: 



B. n, B. T, (Haploops), E. T. (reducerede E. T.), E. (v.), E. v., 

 samt det lave Sand ved Kysterne med ringe Dyremængde; en Karakteristik 

 udført ved Hjælp af ganske faa men karakteristiske Arter. En saadan 

 Karakteristik har altsaa kunnet lade sig udføre ikke alene i Profiler fra lavt til 

 dybt Vand, men Karakterdyrene har arrangeret sig i Zoner eller Bælter, der 

 kan angives i Hovedtrækkene paa et, endog i ringe Maalestok tegnet, Kort. 



Vi gaar nu til S am sø- Bæltet"^'), der begynder indenfor Linien Sjællands 

 Odde — Hjælmen. Indgangen til dette Farvand er snevret meget ind, bl. a. ved de 

 lange Grunde, der fortsætter Sjællands Odde mod Nord; selv er det opfyldt af 

 mange Grunde og Øer, af hvilke Samsø med tilhørende Grunde danner et stort, 

 lavt Parti med dybe Render paa Siderne; Følgen heraf er en stærk Strøm ogsaa 

 i Dybet; denne viser sig bl, a. ved, at de dybe Render ofte har Sand- Grus- eller 

 Stenbund; den bløde sandblandede Lerbund er indskrænket til de større, rolige 

 Dale, hvis Dybder dog ikke er større end Rendernes, ofte netop mindre. 



Rent topografisk skulde man vente, at det sydvestlige Kattegats reducerede 

 (E. T.) Stationer skulde gaa ind i Samsø-Bælts dybere Dele, og det gør de ogsaa, 

 som de tre nordligste dybe Stationer 23, 22 og 21 (Tillæg pg. 15) viser; thi saavel 

 EcJiinocardium som endog enkelte Ttirritella, Lermuslingerne (Nticula tennis o. a.), 

 ja ogsåa. AmjMura filiformis findes her; men de optræder, Echinodermerne undtagne, 

 ikke mere som Karakterdyr; det gør blandt MusHngerne derimod Modiola mo- 

 diolus, ofte med stort Antal og altid med stor Vægt; 278 Individer med op over 

 3000 Grams Vægt er fundet paa 1 m^, og saaledes overdækkende alt 

 andet; den kan ligefrem bedække hele Bunden med et Lag af levende Muslinger, 

 paa og mellem hvilke findes krybende om Cliiton sp., Acmæa^ OxMopholis aadeata, 

 Ophioglyplia rohusta, Trophonia plumosa, og ofte ledsages disse Dyr af Pomatoceros 

 triqueter, Psohis phantapiis og Strongylocentrotus drøhaldensis. To andre Stationer 

 5 og 10 øst og nord for Samsø er af samme Type, og 6 og 9, liggende tæt ved 

 hver af de andre to, viser gennem Psolns og S. drøhaldensis nært Slægtskab med 

 dem, men tilhge indenfor hvor ringe Afstande denne rige Fauna kan forandre sig; de 

 ligger begge paa noget grundere Vand end henholdsvis 5 og 10 (Tillæg pg. 16 — 17). 

 Denne ejendommelige Fauna, som jeg har betegnet med R. M., Rige Echino- 

 derm- og Modiolastationer, er paa Kortet betegnet ved •. Modiola modiolns, 

 samt Ophiopholis acideata, Ophioglypha rohusta og flere andre Echinodermer er sær- 

 lig betegnende for den, men tillige er det karakteristisk, at EcJiinocardium som Regel 

 og Amphiura filiformis ogsaa i dem optræder som Karakterdyr, uagtet de 

 som saadanne tilhører de reducerede Tw^riMa-Stationer; det er en ejendommelig 

 Dobbelt- Fauna, ofte af meget lokal Forekomst, som aabenbart kun findes, 

 hvor der er stærk Strøm; uden Strøm vilde saa store. Bunden dækkende Dyre- 

 masser ikke kunne faa tilført Næring nok. Denne Fauna bør opfattes som en 

 (E. T.)-|- R- M., saaledes at de reducerede (E. T.) er den almindelige, til den jævne, 

 bløde Havbund knyttede Fauna, der findes jævnt udbredt over store Strækninger, 

 og hvis Dyr sædvanhgvis lever nedgravede i Bunden eller kryber om paa den 



*) Kort Nr. 111 viser Grænserne for de forskellige Farvande. 



