23 



Hensyn til de smaa Krebsdyr og andre Dyr, der ikke vejer noget synderligt, naar 

 de da ikke optræder i overordentlige Mængder. 



Jeg har her villet vise Metoden, som den udføres i Praksis, med 

 dens Mangler og dens gode Sider, og paa denne Maade har det vist sig, at de 

 samme Karakterdyr kommer frem til alle Tider; de 3 Astarter viser endog 

 altid samme relative Hyppighed indbyrdes, Astarte Banltsii er hyppigst i Antal, 

 derefter kommer A. horealis, og endehg A. elliptica; med Vægten af dem er det 

 derimod anderledes. 



Hvor vanskeligt det kan være at bestemme Massen af Dyr paa Arealer, 

 hvor det saa lunefulde rige Echinodermsamfund med Modiola modiolus optræder, 

 skal jeg vise ved Listerne 2a, b, c (Tillæg pg. 25 og 26) udfor Knudshoved ved 

 Nyborg i Store- Bælt. Jeg havde 7' April 1911 fundet dette Samfund (2a), som 

 jeg betegner ved R. M. for Kortheds Skyld, ved Knudshoved med stor Masse, og 

 ønskede senere i Maj at finde det igen, bl. a. for at vise det til Professor F. Hen- 

 sen fra Kiel, der netop var ombord for at se Boniteringsmetoden. 2b og c viser 

 disse Forsøg. Vel fandt jeg Samfundet R. M. med næsten de samme Karakter- 

 dyr; men Massen, jeg havde fundet i April pr. 1 m^ 3804 Gram, sank ned til 

 141 og 1350 Gram. 



Idet jeg henviser til pg. 10 foran, hvor de R. M. Samfund nærmere om- 

 tales, skal jeg dog her oplyse om, at disse Lister 2a, b, c skal forstaas saaledes, at de 

 repræsenterer en Dobbeltfauna, den ene Bæltets sædvanlige Fauna med Asfar- 

 terne, Macoma calcarea og delvis Ahra alba samt Ophioglypha alhida som Karakter- 

 dyr, den anden Paafaunaen med de R. M. Dyr, nemlig Modiola, Oxohiopholis, O. ro- 

 liista, Fhijllophorus, Psohis, Balaner, Ascidier, Lepidonotus, Trophonia, samt af 

 »sjældne« Dyr de store Asterider, og forskellige andre som Karakterdyr. 



Jeg har tidligere omtalt, at man med forskellige Redskaber, saasom Bund- 

 henter, Skrabe, større Fiskeredskaber af Net, kan fange forskellige Bunddyr paa 

 en og samme Plads, at man med andre Ord ikke kan faa en fuldstændig Re- 

 præsentation af hele Dyrelivet paa et Sted med noget enkelt Redskab; 

 og naar man stiller Fordringer ogsaa om Kvantiteten af alle Dyrearter, kan man 

 paa ingen Maade faa en saadan Repræsentation selv ved Brug af alle kendte Red- 

 skaber; dertil fordres mange og kombinerede Undersøgelser, saaledes som jeg er 

 begyndt at undersøge det i Limfjorden (Report XX), bl. a. ved Dykning, Mærk- 

 ning af Fisk, Statistik, store Bundhentere beregnede paa Fangst af enkelte større 

 Dyrearter etc. Saadant kan derfor kun udføres paa enkelte begrænsede Omraader, 

 og Metoderne trænger i høj Grad til Forbedring ogsaa paa saadanne Steder; men 

 vil man nøjes med at skaffe sig en Oversigt over de hyppigste Dyrearter, dem 

 der vejer og tæller mest, Karakterdyrene med andre Ord, maa man holde sig 

 til Bundhenteren; med dens Mangler giver den dog Oplysning om langt den stør- 

 ste Masse af de i et Farvand paa og i Bunden levende D3T; de »sjældnere« 

 Dyr, Rovdyr og Fisk fylder meget lidt ved Siden af disse Bundens almindelige Dyr. 



Som allerede nævnt er Bundhenterens Fangstevne begrænset. Jeg skal lidt 

 nærmere omtale denne Begrænsning. 



Det er allerede omtalt, at Bundhentere ikke virker hge godt paa alle Slags 

 Bund; Klipper og Sten kan endog ganske umuhggøre alle kvantitative Bestemmel- 

 ser, og selv paa haard Sandbund skal der en tung, stærkt gravende Bundhenter 



