33 



er ved disse Undersøgelser fundet ved Skaanes Sydkyst i Østersøen (Se Tillæg 

 Nr. 6, S. 49). 



Jeg har tidligere vist, at Faunaen som Helhed i det sydvestlige Kattegat 

 har en mere nordlig Karakter end i Kattegats nordlige og mellemste Dele (Se Kanon- 

 baaden »Hauch« s Togter, 1893), og omtaler dette her for at vise, at uden at man 

 lægger Dyrenes Forekomst paa Havbunden til Grund for sit Studium, kommer 

 man ikke langt; hvem vilde ellers have tænkt, at saadanne arktiske Relicter 

 fandtes i vore Farvande og Østersøen. Det var Sven Lovén, der først fandt 

 saadanne. 



Det er selvfølgehg ikke min Mening, at ydre Forhold ikke ogsaa skulde 

 kunne spille en direkte Rolle for Dyrenes Udbredelse; en sandborende Musling 

 kan man selvfølgelig ikke finde paa Klippebund; Dyr, der kun kan leve paa haardt 

 Sand, finder man ikke paa Lerbund; ofte er der ikke Tvivl om, at Bundartens 

 Beskaffenhed har en direkte Indflydelse paa Dyrenes Eksistens, og rimeligvis har 

 de saa ekstreme ydre Livsbetingelser ned mod Havets Dyb en saa stor Betydning 

 for mange Arter, at de direkte kan begrænse x4rtens Forekomst; man maa kun 

 ikke tro, at hver Gang man finder en Parallel mellem Udbredning og en eller 

 flere ydre Forhold, at der da altid er en direkte Kausalforbindelse til Stede. 

 Hvor meget har man ikke troet paa Dybden selv som en saadan direkte regu- 

 lerende Faktor, og hvor lidt tror man ikke paa den nu; man tror nu i Regelen 

 kun paa andre. Dybden ledsagende Faktorer; men Dybden er saa let at 

 bestemme talmæssigt; den vil derfor altid beholde sin Betydning for Be- 

 skrivelsen som et let Orienteringsmiddel. 



Blandt saadanne. Dybden ledsagende, Faktorer kan man nævne 

 Bundarten (Sand, Sten, blødt Mudder, blødt Ler, haardt Ler etc). Tempera- 

 turen og dens Vekslen i Aarets Løb, Saltholdigheden og Vandets øvrige 

 Beskaffenhed, Vandbevægelsen, Lysmængden, som nogle af de aller væsent- 

 ligste; de har ofte den Fejl som Vejledere, at de ikke lader sig let og hurtig be- 

 stemme, og de kan ofte ikke gives i Talform; Betegnelserne bliver derfor ofte ikke 

 komparable hos de forskelhge Undersøgere. Hvor man som i store Have har 

 med konstante Temperaturer at gøre, benyttes de dog let, og saadannes Betyd- 

 ning har da ogsaa vundet almindelig Erkendelse, Saltholdigheden ligesaa; men i 

 store Have er denne jo kun lidet varierende, og taber derfor meget i Anvendelig- 

 hed. Bundarten kan i Praksis kun beskrives i almindelige Udtryk, dog ogsaa 

 dette giver gode Oplysninger; men at konstruere Dyrenes Udbredelse i Havet ved 

 Hjælp af alle de Kombinationer af disse og andre fysiske Faktorer, der findes i 

 Naturen, er umuligt; Dyrene er for fintfølende overfor den mindste Forandring, 

 der sikkert vil frembringe en Række forud ganske uoverskuehge For- 

 andringer i Dyrenes Samliv; men en Regel maa man kunne gaa efter, nemlig, at 

 hvor man har ensartede fysiske Forhold, maa man ogsaa vente ensartede Dyre- 

 samfund, forudsat at man ikke bevæger sig saa langt bort, at der bliver sat uover- 

 stigelige Skranker for Dyrenes Evne til at følge med, saasom for marine Dyr 

 uoverstigelige Fastlandet, eller for Kystdyr uoverstigelige Dybhave etc. — 



Som allerede foran nævnt er der aabenbart en Vekselvirkning tilstede 

 mellem Havbundens Dyr, som de her repræsenteres ved Buudheuteren, og de 

 andre Dyr i Havet, der er knyttede mer eller mindre til Bunden; jeg tænker her 



