40 



skellige Dybder fra grundere til dybere Vand straks faar det Indtryk, at »der lige- 

 som er Etager, hver med sine Dyresamfund,« og »det vil have sin Interesse at 

 karakterisere disse Samfund ved Hjælp af de Arter, der forekommer i størst 

 Mængde indenfor hvert af dem.« 



Kan Hjort allerede se noget saadant ved Trawlens Hjælp og for de hurtig 

 bevægelige Fisk, livormeget mere skulde man da ikke antage, at det vil gælde for 

 Havbundens langsomme Dyrearter. 



Interessant er hans Kort pg. 535 over Gydepladserne for de 3 Langearter 

 (Molva); disse 3 Arter gyder fra Island til Frankrigs Kyster, men hver paa sit 

 karakteristiske Omraade, som Kortet udviser det; det er ikke let i faa Ord at 

 karakterisere disse 3 Gydeomraader, der dog er saa forskellige baade hvad Dybde 

 og geografisk Beliggenhed angaar. 



Jeg tænker mig, at visse Dyresamfund har lignende Forekomster i disse 

 Vande, og at man for at kunne tale i Korthed om deres Forekomst en Gang vil 

 komme dertil, at man nævner deres Karakterdyr for at betegne, hvilke 

 Omraader der er Tale om; jeg kan egenthg ikke tænke mig noget andet lagt 

 til Grund for Betegnelsen af disse Omraader, der som lange smalle Bælter strækker 

 sig langs Kontinentets Rand, og i hvilke Dyrene nu engang har fundet sig til 

 Rette. Dyresamfundene blev da, ligesom Plantesamfundene i Botanik- 

 ken, det principale i Zoogeografien. 



De Forsøg, man har gjort paa at opstille horizontale Inddelinger for ' 

 Dyrenes Udbredelse langs Havbunden (Provinser), bør kun omfatte de paa lavt : 

 Vand levende Dyresamfund, ellers blandes altfor forskellige Samfund sammen; de 

 vertikale Inddelinger (i Zoner, Bælter) har som Regel kun været svagt karak- \ 

 teriserede; den abyssale Fauna er dog nu alle enige om at adskille fra den litto- ^ 

 rale. Jeg skulde tro, at Undersøgelse og Kortlægning af de faktisk forekom-'; 

 mende Dyresamfund vil omfatte alt, hvad der er rigtigt i begge Metoder. Hvor 

 snævert Grænserne for saadanne vidt udbredte Dyresamfund skal drages, det maa 

 fremtidige Undersøgelser af deres Karakterdyr vise. — 



Jeg kan ikke slutte disse Bemærkninger om geografisk Udbredelse uden 

 at omtale, at det, der bestemmer Dyrenes og Planternes Udbredelse i Havet, er 

 som bekendt ikke alene de nuværende Kaar, hvorunder de lever, men tillige 

 Forhold, der staar i Forbindelse dels med Jordens Udviklingshistorie og 

 dels med de enkelte Arters Opstaaen i tidligere Tid paa saadanne Steder 

 af Jorden, hvorfra de hindret af Jordens og Havenes Udstrækning ikke 

 har kunnet udbrede sig overalt, hvor de iøvrigt godt kan leve; at udrede 

 disse sidstnævnte Forhold falder ind under een Afdeling af Zoogeografien; men 

 hvad jeg bl. a. her særhg stræber efter, er dels at beskrive Dyrenes Udbredning 

 indenfor mindre Omraader, hvor kun de i Nutiden virkende Faktorer 

 maa antages at regulere denne, dels at søge at udfinde A årsagerne til denne 

 Udbredning. Man maa vel være berettiget til at antage, at denne Begrænsning af 

 Opgaven, der tillader en nøjere Undersøgelse af det hele mindre Omraade, lettere 

 vil føre til en Forstaaelse af disse Aarsager, saavel de fysiske som de biologiske, 

 og at disse Samfunds-Undersøgelser derved ogsaa vil faa deres teoretiske Betydning, 

 omend der for mig bagved hgger Haabet om ad denne Vej at vinde praktiske 

 Resultater for vort Havbrug. 



