102 



К. Б о г Д А н о в н ч ъ. 



АктпнокамаксовыГі горіізонтъ. 



Асііпосатах МіИег. 



Самостоятельность этого рода, установленнаго Миллеромъ ^), подверглась силь- 

 вому сомнѣнін) послѣ работ'ь д'Орбпньи и въ особенпости Филлипса ^). Нѣсколько 

 позднѣе Шлютеръ въ своей извѣстноп монографіи це(()алоподъ верхняго мѣла точ- 

 нѣе установилъ признаки этого рода, отлпчающіе его отъ Веіетпііез и ВеІетпііеІЫ. 

 По мнѣнію Шлютера АсИпосатах отличается тѣмъ, что (|)рагмоконусъ въ вемъ отдѣ- 

 ляется отъ ростра пѣкогорымъ промежуткомъ, заполнявшимся роговымъ веществомъ; 

 вслѣдствіе этого фрагмоконусъ слабо связанъ съ ростромъ, и альвеоля остается болѣе 

 или меыѣе зачаточной. Кромѣ этого признака въ самой организаціи животнаго отличіе 

 обнаруживается и въ структурѣ ростра; какъ извѣстно, у белемнитовъ и белемнителль 

 ростръ сохраняетъ по всей длинѣ радіально-волокнистое строеніе; напротивъ того, у 

 актинокамаксовъ около альвеолярнаго края даже въ свѣжемъ, ие вывѣтрѣломъ, состояніи 

 ростра радіальыая структура замѣтно сокращается и замѣняется скорлуповатымъ раз- 

 лпстованнымъ состоявіемъ; при разрушеніи альвеоли на мѣстѣ ея получается кониче- 

 ское заостреніе, на поверхности котораго часто можно замѣтить лучистое строеніе; 

 отсюда и названіе АсИпосатах, что означаетъ съ греческаго лучистое влагалище; въ 

 этомъ и выражается, такъ называемый, актинокамаксовый видъ альвеолярной части. 

 Подобный же видъ, съ рѣзко выраженной веретенообразной (/изііоппіз) формой ростра, 

 можетъ возникнуть и у белемнитовъ отъ послѣдовательнаго разлистованія концентри- 



Ч ^ІіПег, ^. 8. Мёіпоіі-е зиг Іез ііёіетііііез. Ліет. деоі. 8ое. Ьопсіои, 1826, ѵоі. II, рагі. I. и Тгап- 

 5ас(.. §ео1. 8ос. Ьопйоп, II зег., ѵоі. II, 1823, стр. 63. 



') РІііПірз, ^. А Моаоу,і'ар1і оі:' Вгііізіі Веіетіпіісіае. Раіаеопі:. 8осіе{у, 1865 — 1870. См. напр., 

 С. Ыіікігічін і,, Юрскія I бра:іоваііііі между Рыбіінскомг,, Мо.іоіою іі Мышкинымі.. Зап. Мпн. Общ., 1881, 

 сг]). 123 (отд. отт.). 



С1. 8е1і1й1:-ег, СеіЛаІоросіеп сіег оЬегеп КгеШе. РаІаеоііІоь^гарЬіса, XXIV, 1876, сір. 183. 

 Кромѣ уиоыяиутыхі. трудовь при обработкѣ .ѵатеріала л пользовался еще слѣдуюіцпми: 

 беіпііг, Вав Е1ЬШа1§еЬіг§е, 1875, П. 



РгИзеІі, 8Ш(Ііеіі іт ОеЬ. с1. ЬбІітізсЬеп Кгекіеіопп , IV, 1889. 



МоЪег§-, Серііаіоросіепіа і 8ѵегі.ц-ез Кгіізузіет. 8ѵегІ8С8 ^боі. Опсіешікіі., 8ег. С, Л'» 73, 1885 

 (тесі 6 ІаП.). 



МоЬегё, ИеЬег зсЬѵѵесІізсІіе КгекІеЬеІетпкеп. N. ^аЬ1•Ь. і. Міп., (теоі. и. Раі, 1894, В. И. 

 іапеі, Хоіе зиг І;гоіз поиѵ. Вёіепш. зёпопіеппез. Виі. 8ос. §ео1. (іе Ггапсе, 3 зёг., XIX, 1891. 

 8сЫйІег, Біе Веіетпііеп сіег Іпзеі ВогпЬоЬр. 2. сі. сі. Стеоі. без., 1874. 



8с1і1й1іег, ПсЬег ііеп егзіеп Веіепіпііеп іт ійпріен Ріапег тіі Іпосегатиз Сиѵіегі. А. сі. (I. (іеоі. Ое- 

 зеИзсІі., 1894, В. ХЬѴІ. 



81 о Не у, Еііііу:е Вешегкип.цсп йЬег сііе оЪеге Кгеісіе, іпзЬезопсІеге ѵоп ЬйпеЬиг^^' и. Іійдегііог^. 

 Агсіі. і'. АпЙіг. и. Стеоі. 8сЫез\ѵі§-ЫоІ8І:. I. 2, 1896. 



8іо11еу, ІІеЪег сііе (^ііесіег. сі. попМеиІзсІі. и. Ьаіі. 8епоп, зо\ѵіе (ііе сІаззеІЪе сЬагакіеіізіг. Всіет- 

 ііііеи (3 Таі'.). АтсЬ. і'. АпИи-. и. веоі. еіс, 11, 2. 1897. 



