Таблица III. 



Та^еі III. 



Фиг. 1. Брекчіевидаый известнякъ изъ 

 прослоевъ среди темно-сѣрыхъ слан- 

 цеватыхъ мергелистыхъ глипъ съ 

 гипсомъ и фукоидами по лѣвому 

 берегу р. Пиръ-сагатъ противъ сел. 

 Коеахъ - кентъ (номеръ 34 колл. 

 1904 г.): 1 — ОгЫІО'і(Іе8,2—Бг^о^оа, 

 3 — ЫПъоіЬатпіиш, 4 — обломокъ 

 раковины Іпосегатиз, 5 — зерна 

 глауконита. Цементъ кальцитовыи 

 зернисто-кристаллическій. Увел. 1 0. 



Фиг. 2. Другая часть того же препарата. 

 Преобладаютъ обломки: 1 — ЫіЬо- 

 іііаптіит, 2 — Вгцогоа, 3 — сѣченіе 

 звѣздчатой формы неопредѣленнаго 

 органическаго происхожденія, 4 — 

 вторичный выдѣлевія сѣрнаго колче- 

 дана. Въ этомъ же препаратѣ можно 

 видѣть (см. фиг. 54 стр. 101 въ 

 текстѣ) глинистые участки иороды, 

 богатые разнообразными кальциниро- 

 ванными спикулями губокъ (одно, — 

 дву — и трехосными). Увел. 10. 



Фиг. 3. Мергелистый песчаникъ оттуда- 

 же (№ 35): 1 — Ыіііоікаптіит, 2 — 

 Вгуогоа, 3 — ОгЬнІіпа, 4 — ВоІаШае, 

 МШоІШае {8рігоІосііІѵпа), б — Теііи- 

 ІагШае, 1 — ОіЫіоісІез, 8 — сѣченія 

 неопредѣленной природы, 9 — попе 

 речное сѣченіе призмъ поверхпо- 

 стнаго слоя раковины Іпосегатпз 

 въ состояніи сильнаго измѣненія, 

 10 — зерна глауконита. Въ другихъ 

 мѣстахъ препарата можно видѣть 

 разрѣзы Орегсиіта и части, тожде- 

 ственныя съ 8 фиг. 3 на табл. 2, 

 также зерна оолита. Цементомъ слу- 

 житъ кальцитовая масса съ зернами 

 кварца (д). Увел. 1 0. 



Фиг. 4. Тонкозернистый брекчіевидный 

 мергель среди пестроцвѣтныхъ мерге- 

 листыхъ глинъ надъ сел. Кюрдамышъ, 

 тамъ же (№ 33): 1 — ОгЫіоШе& (?), 

 2 — ЫіІгоіЬатпгит, въ состояніи 

 сильнаго измѣненія, 3 — Тех(гіІагіс1ае, 

 4 — Ш(І08агга,Ь — ВоіаНсІае, 6 — ОІо- 

 Ыдегіиа, 7 — Вгуогоа^ 8 — обломки 

 раковинъ Іпосегатиз, 9 — обломки 

 раковинъ ВгасЫоросЫ, 10 — зерна 

 глауконита, б/ — кварца. Цементъ 

 глинисто-кальцитовый. Увел. 10. 



\ Рі§. 1. Вгессіепаг1;і§;ег Каікбіеіп аиз сіеп 

 2\ѵІ8с]іеп8с1ііі1іІ;еп іп йеп (Зппкеі- 

 ^гаиеп тег^еИ^еп ТЬопеп тіі бурз 

 ППСІ Еисоісіеп ат Ішкеп ІІГег (іез 

 РІиззез Ріг-за^аі §е§'еішЬег (]ет 

 ОогГе Копасіі-кепі: (.Д': 34 Д. СоИ. 

 V. 1904): 1. ОгЪіШсІез, 2. Вгуогоа, 

 3. ВШіоікатпіит, 4. Вгисіізіііск 

 еіпег Іііосегатеп8сЬа1е, 5. Оіаикопіі:- 

 1 кбгпег. Сетепі когпі^-кгузіаіііпі- 



' 8с1іег Саісіі. Ѵег§г. 10 Маі. 



Рі§'. 2.Ешап(1егег ТЬеіІ с1е8 зеІЬеп Ргге- 

 рагаіей. Ее рггеѵаіігеп Рга^?теп1е 

 ѵоп I. ЬШіоіЬ.атпіипі, 2. Вгуогоа, 

 3. Впгсіізсітііі еіпез йЬегпі^огті^еп 

 ОеЬікІез ппЬекаітІег ог§апІ8с1іег 

 Негкипй, 4. Йесиікіаге Аийзсііеісіип- 

 й'еи ѵоп 8с1пѵе1'е1кіе8. Іп сііезет Ргю- 

 рагаіе капп шап аисЬ Ііюпі^е Рагііеп 

 \ѵа1іпіетеп (Еі§'. 5-1, 8. 101 іт Техіе), 

 (Ііе геісіі ап ѵегзсЬіесІепеп еіп-, 2^\'еі- 

 ип(і с1геіас1і8Іі>еп Зроп^іеппайеіп 8т(і. 

 Л^ег^г. 10 Маі. 



3. Мег§'е1і§ег 8апсІ8Іеіп ѵот зеІЬеп 

 ГипйогЬе (-Ѵі: 35): 1. Віііюіііатпіит, 

 2. Вгуогоа, 3. ОгЬыІіпа, 4. Воіаіі- 

 сЫе, 5. МШоЫсЫе ІЗрігоІосиІіпа)^ 



6. Техіиіапсіае , 7. ОгЪііоісІез, 



8. Всітіііе инЪекашПеп ІІгбрпп^з, 



9. ^иег8с11Iпи ѵоп Ргізтеп (іег 

 ОЪегйасІіепзсІіісЫ еіпег Іпосегатеп- 

 зсЬаІе іт 2пз1ап(1е ЬеГіІ8'ег Меіа- 

 шогрііозе, 10. Сгіапкопіікогпег. Ап 



і апсіегп 8іе11еп сіег Ргіерагаіез капп 



[ тап ВигсЬзсІіпіие ѵоп ОрегсиЫпа 



шй Рагііеп \ѵа1ігпе1ітеп, сііе пііЬ 8 

 іт Еі^. 3, ТаГ. II ісіепіізсіі зіпсі, 

 80\ѵіе Ооіійіепкогпег. АІ8 Сетепі 

 йіепі; Саісіітаззе тіі ^иа^2кб^пе^п 

 (^). Уегщг. 10 Маі. 

 I Еі^. 4. Ееіпкбгпійег Ьгессіепагіі^ег Мег- 

 §-е1 іп Міііеп ЬипІкгЪі^ег ніег§е1і^ег 

 ТЬопе оЬегІіаІЬ Кйгсіатузсіі, еЬепйа 

 (^Д';; 33): 1. ОгЫіоісІез (?), 2. ВіѢо- 

 ііштпіит, іт Хизіапйе ЬеГіі^ег Ме- 

 Іатогріюзе, 3. Техіи1агід,ае, 4. ІѴо- 

 сіозагга, 5. Воіаіиіае, 6. ОІоЫдегіпа, 



7. Вгуо2оа, 8. Вгосіізиіске ѵоп Іпо- 

 сегатепзсііаіеп, 9. Вгнсіізиііке ѵоп 

 Вгас1ііоро(1еп8с1іа1еп, 10. Оіаик піі- 

 когпег, д — Г^паігкбгпег. АІ8 Сетепі; 

 сііепі Іііопі^ег Саісіі;. Ѵег§'г. 10 Маі. 



