48 1744- J arL Febr. Mart 



* Vidare kan man oek af detta förföket låttcli- 

 gen finna % huru mycket en j*»0fi/iUpfala', lom 

 fvånger Jecunder efter medel-tiden , bör vara län- 

 gre ån en dylik pendel i London. Hvarföfe om 

 man håller före med Hr. Bradley , at Pendelens 

 långd i löndon år 39 , 126. Engelflka tum , eller 

 5 , 3482. Svenlka fot, få måfte pendelens råtta 

 långd, fom Mnger femtider i Upläla , vara 3 , 

 35^02. fv* fot 1 



Man kan ock finna famma pendels långd , onj 

 man efter Hr. DeMérans accurata rönjupponerar 

 en fecunå+pendels långd i Paris vara 440 , f 7. frän* 

 fka lineer ? eller ? , 348* lv. fot ; ock efter Herr 

 De Maupertuis objervation håller före, at en Pendel 

 förd frän Paris til London, går fortare om dygnet, 



i anfeende til en ^xftiejrnas omlop 7 , 7 ; hvilket 

 ock kommer vål öfverens både med Nevvtons tafla 

 ock denna min objervation y (å at Urets acceleration 



emellan Paris ock Upläla , blir 3 j , f , ock i följe 

 deraf , pendelens råtta långd i Upfala 3 , 3>o6. fv, 

 fot, hvilket allénaft flii!)er ifrån den förrå T |^, af 

 en Geometrifk linea. Ock 'fom man intet vet , 

 hvilkendera detenriinatibn af pendelens långd i Lon- 

 don eller i Paris år mer at lita på , få kan man med 

 fåkerhet taga et m&lium , fom blir 5, 55:04, 



fvenfka 



