1744- Apr. Maj- Jun. 119 



Bökhvete-gryn fås då fröen åro uttrcfka- 

 de ock balade på Bandqvarn, Desfe gryn föda 

 niånnifkan ock alla creatur helt val: Slått-Boen i 

 Skåne, löm åter de måfta aftnar fin Bokhvete-gröt, 

 blifvcr håraf tiock ock faft ; Höns kunna häftigt 

 fetas» med Bokhvete ock i Sveitz godas Svin 

 med detta Hvete. Gröten ftoppar intet, derföre 

 ock Medici böra råda gamla Gubbar 5 fom me<- 

 rSndels hafva förftoppadt lif, at åta honom om 

 aftnarna, hålft emedan han aldeles intet grave- 

 rar magen , utan åfven recommenäeras for dem , 

 fom hafva en fvag maga. Desfe Bokbvets-gryn 

 kyla, hvatföre ock Hollandaren i hetfiga Febrar 

 kokar välling af Bokhvete-miol ock kårn-miölk 

 eller vatten , fom j drickes med mycken nytta. 

 Gröten lagd vstm på Barnfångshuftrurs fvulna 

 bröft , har iitt pris* Bröd kan ock bakas af des- 

 fe gryn , fom fmakar vål ock båttre ån korn- 

 bröd, faft det blifver något fvart. öl lager Lo- 

 belius fig hafva fett af Bokhvete, fom varit fö- 

 tare i men rödare ån af annor iacl 



Sadarna af Bokhvete brukas mycket i Hol- 

 land ock andra orter ofvan på panelningen af 

 taket ock emellan pannelningen af väggarna 

 uti Ovangerier , ät afhålla fuktighet $ i desfe 

 fådar bevaras ock rötter öfver vintren, at ingen 

 foadelig fuktighet dem må angripa* Med des- 

 fe fådar upvarma fomlige fin bak-ung, ftrax flåc* 

 ka de dem, ock bruka dem i Stofen , efter för^t 

 de långe hålla elden varm under kiortelen. 



Altjä har Bokhvete fm ftora nytta, få at om 



1 det 



