*34 1744- Apr. Maj. Jun. 



/amma förmörkelfer fynts fnarare , än dä han 

 varit längre ifrån hånne. At göra laken, få myc- 

 ket klarare, få vare, Tab. HL figur a 7 S Solen. 

 C TO t jordenes orbita , eller den krets , fem 

 hon årliga, omkring Solen, igenom löper : A a 

 be tyde et ftycke af jupiters krets , hvilken han 

 på tolf år fulbordar: Låt Jupiter vara vid I, ock, 

 ÅBa betekne någon af hans månars omkrets j 

 få år ju klart, at då jorden år i fin krets vid O, 

 år hon Jupiter närmare , ån då hon år vid C , 

 fl mycket föra lineenO Q , lom år jord-kret r 

 lens hela Diameter. Fördenfkuld , når någon af 

 Jupiters månar, pä fm visla tid , går in i hans 

 fkagga vid B ^ eller kommer der utur vid b, 

 borde vi le det altid lika (hart, antingen jorden må 

 vara vid O eller C, i den håndéjfen ljuiets rörelie 

 vore få oåndcliga häftig , löm Carte/ius före T 

 gifver. Men Caffini ock R^mer, lamt med dem 

 aile , fom iedermera pä den föftla månens för- 

 mörkeHér gifvit acktning, hafva funnit, at d§ 

 fynas fnarare, ju nårmare jordert. år til Jupiter j 

 ock vid pals en fierdedels tima förr , dä hon år 

 vid O ån vid C. Hvar af klart nog följer at 

 ftrålarna behofva lånzre tid, då de hafva långrs 

 våg, ock at de fåledes ej i et ögnableck , utan 

 fmåningom komma ifrån de fkinande kroppar til 

 Våra ögon ; lamt at de, til få lång våg , fqm 

 jordkretiens hela Dumeter , behofva* en fierde- 

 dels tima 5 men hinda ifrån Solen tilosf på en 

 ottondedels tima. 



Ehuru bindaq^e denna flutfats fynes yara , 

 giorde dock mänge allahanda mkaft der emot, 



ock , 



