152 1744. Jul. Aug. Sept. 



år perpendiculer til Meridianen fom går igenom 

 fämma pund:. 



§. IV, Om Jorden vore en fullkomlig Sphér, 

 få vore alla grader i des Meridian lika ftora. Ty 

 hvar Meridian år i den håndelfen en cirkel , och 

 fom hvar vertical ar perpendiculer til fin Meridian 

 (§. HL) fä ftöta alla verticalerne tilfämmans i Me- 

 ridianens centro, Hvarföre om et par verticaler 

 uoti tilfämmans i en vinkel af en grad, och et 

 annat par verticaler åfven ftöta tillammans i en 

 vinkel af en grad , få må/le bagge paren interci- 

 pera lika flora Bogar af Meridianen. Men defTe 

 Bogar åro af en grads ftorlc k (§. II.) Fördenflkull 

 åro alla grader lika. T vårt om, om alla grader i 

 Meridianen åro lika, måfte Jorden nödvändigt 

 hafva en Sphériflk figur. 



§/ V. Men om Jorden int^t år Sphérifk, och 

 altlå Meridianen intet en cirkel af en jåmn och 

 lika bögning ofver alt, utan en annan krokot linia, 

 mera bögd på et ftålle och mindre pä et annat, få 

 åro graderna kortare på de ftållen der Meridianen 

 år mera bögd, och längre der Meridianen år råtare 

 eller mindre bögd. Sålunda om Meridianen år af 

 den fkapnad fom iFig.i.Tab.V.föreftålles, hvilken 

 år måft bögd vid A och B, och minft vid P. och Q, 

 få åro graderna vid A och B kortare ån vid P och 

 Q. Detta kan man låtteligen finna, når man be- 

 tänker at vertical - liniorna åro perpendiculére til 

 Meridianen (§, HL) och altlå mafte man der Me- 

 ridianen år råtare gå et längre fiyeke våg innan 

 verticalens diredlion åndras en grad, ån der han år 

 krokotare, åfven fom man i en ftor cirkels om- 

 krets, fom råtare år, mäåe gå längre innan man 



hinner 



