1744- J ul - Aug. Sept. 153 



hinner cn grad, an i en liten cirkels omkrets, fbm 

 år krokotare. 



§• VI. Men det gior intet tilfylleft at veta i 

 gemen , at graderna åro ftorre der Meridianen år 

 rataré och mindre der han år krokotare, utan 

 man måfté exaktare veta förhållandet emellan 

 Meridianens bögning och gradens ftorlek* Til 

 den åndan lat ols vid tvåone pundier i Meridianen 

 låfom A och P taga tvånne finå Bogar Aa och 

 Pp, och draga verticalerna AE och aE famtPD 

 ochpD fammanflötande i E och D. Grad -talet 

 af Bogen Aa år til grad -talet af Bogen ?p fom 

 vinkelen AEa til vinkelen .PDp (§. II ) och fåle- 

 des om vinklarne AEa och PDp poneras lika flora, 

 åro Meridian -Bogarne Aa och Pp af lika grad- 

 tahl. Nu om vinklarne AEa och ?Dp åro lika 

 ftora , få kunna figurerne DPp och E Aa tagas for 

 Se&ores ftmiles af cirklar, hvilkas radier åro DP 

 och EA, och til föllje deraf år Aa til Pp, fom AE 

 til PD, Det ar: Smä Bogar i Meridian af lika 

 grad-tahl hafva til hvarandra den proportion, 

 fom radier af cirklar löm hafva famma Bögningar 

 med delfa Bögar. 



§. VII. Man vet, at Jordens figur år intet 

 långtifrån Sphérifk, och derföre antager manat 

 hon år Elliptiflk, det år, at hon har (kapnaden 

 en Sphérpid genererad af en Conifk O vals revo- 

 lution omkring endera af des axlar. Ty fom cn 

 Sphér år en Species af en lådan Sphétoid, få kan 

 jordens Figur på det fåttet determineras få når til 

 en Sphér, fom mätningar och obfervationer til- 

 låta. Det återftår altiå nu at determinera Speciem 

 och Storleken af famma Sphéroid, hvilkct jag på 



L % det 



