1744- Jul- Ang. Sept. 155 



perade Bogar, for grader i Meridian, få har con- 

 fequencen lin ricktighet: Men då åro defTa verti- 

 calér helt andra linior ån de lom vid obfcrve- 

 rande och matning kallas verticaler, hvilka fenares 

 fituation determineras ej af Jordens centrum , lå- 

 fom en ånnu obekant pund, utan af en trä eller 

 ftrang förfedcl med fit lod och hängande efter 

 tyngdens diredlion. Likaledes åro grader i Meri- 

 dianen efter denna oricktiga concepten helt andra 

 ting ån efter den fom §* II. år förklarad* Den fom 

 fupponerar, ät de råtta vertical - linior, fädane 

 fom de af - Aftronomis tagas, ftöta tilfammans i 

 Jordens centro, han antager med det famma at 

 Jorden år iphérifk, fä framt han medgifver der- 

 hos, at hennes Superficies ftär i vattupafs , men 

 nekar han det, få gifver han Jorden dermedelft 

 en Figur, fom intet kan be/lä. Ty vatnen fkulle 

 dåftröma ifrån de högre til de nedrigare delar af 

 Jorden^ och lemna fatta landet til en anfenlig 

 högdofver hafs-ftranderna, hvilket flrider emot 

 förtarenhetea Det år vål vilt at verticaUiniornc 

 intet gå långt ifrån Jordens Centrum , efter hon år 

 intet långt ifrån en Sphér; men få år likväl intet 

 tillåteligit at i undersökningen om Jordens Figur 

 antaga det få vara exacte: ty det voro at redan 

 faft llålla det fom år in qutfftkw, och verticaler-. 

 nes lilla afvikande ifrån centrum år juft det, fom 

 fkall determinera den lilla åtfkilnaden fom år 

 emellan Jorden och en Sphér. Nu kommer jag 

 til frålfva faken. 



§> IX. Vårt förfta göremål år, at finna Båg- 

 nings- Radien vid en gifven puftB t en Ellipfis. 

 Detta Problemet år våL tilförene af andra uplöft; 



L 4 dock 



