1747- Januar. Februar. Mart. 7 



blandning, fom Araberne hade bragt med (Ig til 

 Spanien , urfldldes det lilla , fom hade kärna : 

 men en visnad ftam qvicknar låtteligcn vid uti 

 en god jordmin, och et omoget fro har ej fvårt 

 före at gro vid en alftrande ticl Det drögde iH- 

 ledes ieke långe for ån Veten&aperne voro der 

 up vaxte til ftorfta frodighet, och ftraxt der uppi 

 ftråckte nåftan ofver hela Europa. 



Sedan Mathematici, uti fina tånkefått, hade 

 forvårfvat fig ftadighet af Grekernas Geometrie, 

 och tårdighet uti deras bruk af Arabernas Al- 

 gebra , kunde man fåkert vånta en Cavalerius 

 och en Leibnitz, med de finafte Methoder 

 at uplofa de invecklade Mathematifke fällnin- 

 gar , de der åfven i ögnablecket trängde fig in 

 i Phyfiquen. 



Naturen , fom man ej tilförene hade nal- 

 kats, om icke med förundran ochgisningar, tyk- 

 tes nu fielfvilligt vifa fina förnåmfta lagar , och - 

 huru oriäkerna til alla phcenoméner, fom vi ro- 

 na på himmelen och en ftor del hår på jorden , 

 deruti lågo. Men i fielfva verket fordrades en 

 Galilei fintlighet , at komma pä denna harftråd , 

 och en Newtons fkarpfinnighet, at vidare reda 

 den ut. 



Konften hade nu lyckeligen frambragt de hår- 

 liga påfunder , tuber och pendel-ur , och ftraxfc 

 fy ffellktes Htf genier, Casiner och Flamsted- 

 tar, med nya fått, at obfervera på himmelen* 

 De mårkvårdigafte upfåckningar blefvo derågior- 

 de, och Aftronomien fick uti en inträffande nog-' 

 het fitt råtta (kick. De aflågnafte planeters må- 

 nar blevo uptåfcte , och deras jformérkeifer 



A 4 timm 



