8 1747- Januar. Februan Mart. 



tiente en De L 9 isle at råtta de gamlas vanfkape- 

 lige Geographie. 



Natural hiftorien, iom förut ej det ringa- 

 fte var bygd på methoder och ordning, mäfte 

 nu ifrån grunden foras up. Af des trenne hufvud 

 delar hade Botaniquen, til fin lycka, ordning al- 

 dramåft at moden, det förmådde en C^salpinus, 

 at i god tid tanka på någon vils method , til at 

 dela in alla orter i några få Clafler, och en Caspak. 

 Bauhinus, at rått tillägna hvart och et flag de åt- 

 (killiga namn, fom Botanici dem redan hade gif- 

 vit, och en Tournefort at fora alla detta flag til 

 fina naturliga flagter , famt at ftraxt derpå tillika 

 med Plumier, fika öfver hela verden efter flera 

 blommor , och allena riktade örtefamlingen me- 

 ra pä några få år, ån alla de förra tiders Bota- 

 nici tilfammans. 



Diurens och i fynnerhet de fmå Krakens 

 anatomie, hade lurt en Malpig at föka igen alla 

 delar, fom hora ti! orternas våxt och fortplant- 

 ning, Men Botaniquen lemnade det ej olönt, 

 hon har deremot lått enLiNN^us, at leta ut de 

 märken, fom egenteligen röga hvart och et 

 diurs flag. 



Anatomici fortfatte med framgång de un-* 

 derfökningar på Men ni tk o kroppar, fom Greker- 

 ne hade påbegynt. Vessalius tog uti der Ga- 

 len s hade lämnat, och rönte ftraxt något fam- 

 nianhang i denna konfliga byggnad. Men Har- 

 vei fant förft, hvad tienft de förnåmfta des de- 

 lar giöra, at omföra b'oden , och at fäledes un- 

 derhålla lifvet. 



Våra Medici måfle val ånnu erkänna en Hy- 

 focRATEs för måflare uti kunfltapen , om den 



mån- 



