1747- Januar. Februar. Mart. 41 



anda helt våi öivercnskonsma ; men nar Nfike- 

 nen, iåfom ofvan lagt år, fliga förbi ver ti c al- 

 punden emot S. eller ock blitva antingen i den 

 O. eller W. horizonten liufare och mera com- 

 pa&e, få at de pä födra andan af declinations 

 Magnet-nålen , antingen midt öfver eller på fi- 

 dorne, komma at agera; då tilfkyndes Nålen den- 

 na perturbation öch rubbning 1 torre eller . min- 

 dre, alt efter fom Nilens materien mer eller 

 mindre fkönjes lig der hatva famlat Huru In- 

 clinations-nålen fig dervid förhåller , fkola til* 

 kommande obfervationer, v* G., utviia-. 



2. At Nordfkenen fåkert åro dehögftaphe- 

 nomeneri vår Atmotfphere, (det ock andré af 

 välgrundade principiis demonftrerat,) ja, få hö- 

 ga och vidt utftråckte emot himmeln, at depå 

 en gäng kunna afficicra och oroa Magnet-nålarne 

 hår i Riket och iEngeland, i Upfala och London; 

 uti en diftance af mera ån 130. Sv. mil 



3) At man af Magnet-nålen kan fe, når et 

 Nordfken , antingen pä liufa dagen, eller vid 

 mulen väderlek om natten (då det år ofs helt 

 ofynligit) gifves pä himmeln 5 och tvärt om, kan 

 man at Nfkenens Händ emot S. fåkert vetandet 

 Magnet-nälen år i en ftörre eller mindre pertur- 

 bation och ändring ifrån fitt vanliga dags ftålle* 



4) At Nordfkenen kunna för- en del vara 

 oriaken til de ftörre Magnetnålens månadtlige 

 digreffioner, fom blifvit oblerverade; emedan 

 man förnummit, at Nålen, efter vifTa Nfken, ic- 

 ke 13 fnart fom fomlige tider, råkat på fina ftål- 

 len igen, dem hon ny Is tiiförene innehade. I 

 anleende hvartil det blir mycket Ivårt, om icke 



C ^ ogiör- 



