1747- April Maj. Junius. jm 



om Linhanteringen , utgifnc vål grundade urider- 

 rattelie: vore allenaft til önlkandes, at något båttre 

 fått ån bråkande biefve upfunnit , til fkåfvets Vil- 

 jande ifrån baftet Herr Commercie Rådet Pol- 

 hem har val gi-fvit anledning at tro, det fädant med 

 en vals fördelaktigare kunde verkftållas, men af en 

 lådan inrättning har man ånnu ej vidare hört Ge- 

 menligen räknas i allmenhet et Lisprd Lin efter en 

 kannas utfåde > men ofta vål a i>| Lisp:d. 



§. 9. Landet i hvilket Linet våxt handteras 

 fedan efter jordmånens befkaffenhet, godes flarkt 

 och befåsmed fåcl, lamt federmera efter förfin lådet 

 omvåndes ock åter befås med låd, h varefter det 

 lågges til gråsvåxt, til des , fom ofvan anfört år, 

 gråtet kommit til des högfta grad eller tyckes va- 

 ra i aftagande, då det åter upplöjes til Linfåde, 

 på fått fom § s innehålller. 



§. 10 1 Ångermanland rötes aldrig Lin på. lan- 

 det, utan i tienligit vattn : Herr Bennet gifver vid 

 handen, at famlat rågnvattn år det båfta, hvilket ei 

 kan beftridas, emediertid, och fom alia ei haft til- 

 f alle, at nödiga gråfningar til des famblande inråt- 

 ta , lå betiena de fig af bepröfvat mfiövattn., och 

 af vattn i lädana Åar, varande nog monne om godt 

 och tienligit vattn til deras Linfånken , få at ofta 

 de nårmafte vattnen gås förbi , och Linet föres til 

 de aflågsne ftållen, fom bepröfvade blifvit. Salt 

 och lumpigt vattn år aldeles otienligit, det förra 

 giör ftråft, och det lenare 1 vagt, lamt grått Lin, fojn 

 ei tå låtteligen genom blekning kan årnå des h vit- 

 het. Rötandet på land har den olågenheten med 

 fig, at til des fkötande mycken tid och omforg bör 

 användas, och tyckes aldrig flå felt, at f ådant oak- 

 tadt det lika fullt blifver ojåmtrött* Skulle man kun- 



G 3 aa 



