1747- JM- Auguft. Septemb. 169 



a) Tåt Lys/pat, fom bryter lig dels i oviffe, nåftan 

 qvartslike fragmenter eller ftycken, dels ock 

 ej olikfpat med rata fprickor, famtftunclom med 

 Cubifka Cryftaller på en lida anfkuten. Ar half- 

 genomfkinlig och af åtflkillig fårg, i;o Hvit 

 och klar, 2:0 Mörkgrön Smaragd fårgad. 3:0 

 Liusgrön fom lältfiö vatn. 4:0 Blå fom Saphir* 

 y :o Rlågrön, 



b) Grynig Lysjpat, fom beftår af fammangyttra- 

 de Polyhedriflka korn, dels af hvit och klar, 

 dels af gulaktig fårg. 



t) Violet eller Purpurfårgad Lysfpat, dels balf 

 genomfkinlig dels opac, hvilken likaledes up- 

 vårmd lyfer i mörkret fom den gron- ocii blå- 

 aktige, men med den åtfkilnad, at han ej fpra- 

 kar fonder i hettan, utan mifter allenaft fårgen 

 och blir hvit. År något rarare och finnes fål- 

 lan uti ftora ftycken. 



§.3. Den förftnåmde Lysfpaten med alla des 

 förändringar i fårgorne, (% §.a) fant jag förfta gån- 

 gen 1742 vid Garpenbergs Koppargrufva i Dalar- 

 ne, uti varpet, fom upfordrats utur Rålambsgruf- 

 van , då en lådan ftenart var mig ånnu både til 

 namn och egenflkaper aldeles obekant. Nu mera 

 bryteshan derftådes körtelvis, låfom engångften^ 

 jemte Kopparmalmen uti Dire&eursGrufvan, och 

 finnes åfven på flere ftållen hår i Riket, fäfom i Nor- 

 berg och i Stripåhs Koppar Grufva i Skåne, vid Dan- 

 nemora i Upland, famt vid Yxfiö Koppargru- 

 vor i Nya kopparberg &c. 



§. 4* Den forten fom togs vid Garpenberg, 

 förehåller fig fom följer: 

 1:0 Gråvitas fpecifica af den gröna, år emot vam 



L s f° m 



