1747- O&ob. No v. Decemb. 296 



hvilken ftålning fåledes måfte vara lodrätt, eller 

 utan denringafte ftupning, fom eljeft fkulie gifva 

 dem öfvervigten. 



3:0 Således, ehuru mycket den nedre delen af 

 et brutit tak kan vara tyngre ån den öfre , fä kan 

 man åndå äitid gifva det en regulier figur, fom lå- 

 ter infkrifva fig uti en mindre cirkelbåge ån § af 

 hela cirkelns peripherie, men ju tyngre den nedra 

 delen år den öfre, ju ftorre del af cirkeln blifver 

 bågen, h var uti det kommer at infkrifvas , på det 

 den nedre delen af taket måtte tå få mycket brand- 

 tare ftupning* 



HL 



Hvad fom nu blifvit anfårdt, finner man, 

 har kommit derpå an , huru figuren af et bru- 

 tit tak mätte råttas efter de olika tyngder, fom ta- 

 kets delar kunna hafva, men når man £att fig före, 

 at updraga taket inaom en vis cirkelbäge, och 

 man vil veta i hvad mån det nedre taket bor vara 

 tyngre ån det öfre, få kommer altfammans åter 

 derpå an, huru vårdet af chorda för fierdedelen af 

 hela cirkelbågen, hvaruti taket bor upritas, låter 

 fig geometrice eller trigonometrice utfåtta, och få 

 jåmnföra famma vårde med det man nu nyfs fun- 

 nit för chorda AB y nämligen AG x Vi~i oc ^ utur 



n 



denderaf upkomne aquationen taga ut vårdet af n y 

 eller nummern, fom gifver, huru många gånger det 

 öfre takets tyngd innehSlles i tyngden af hela taket. 



TilExempel r /5r detförfta, om taket bör flå uti 

 en half cirkel, få at det fåledes kommer at giöra 

 hålften af en regulier ottkant , hvars ena fida geo- 

 metrice gifves lika med VäT^V^^ dåradius år r* 



T 4 ledan 



