4 ! 749- Januar. Februar. Mart. 



hafvet, hvarigenom, Afiens Geographie, fom för- 

 ut blifvit updragen måft efter godtycko, nu feck 

 et mycket fullkomligare fkick. 



De Romerfke fegervinnarena tjente federme- 

 ra Geographien på famma fått. Scipio (J) ut- 

 fåndePoLYB under kriget med Carthago at af* 

 taga de Africanfke, Spanfke och Franfke ftrander- 

 na vid medelhafvet, efter hvilken förrättning han 

 landfteg, och måtte iångderna emellan de orter 

 hvaruppå Hannib al hade fig uppehållit under des 

 tag in i Italien ofver Pyreneifke bergen och AU 

 perne, 



Julius CiESAn (g) låt fortfåtta fådane mat- 

 ningar ofver ånnu långt flere orter af Romerika 

 riket geuom Poljc&ates, Theodates och Ze* 

 ngdorus, famt gjorde fjelf befkrifningar ofver 

 Gallien och de Britannifke oarna, hvareft han ej 

 allenaft utmärkte deras grånfor, utan ockfå deras 

 belägenhet emot himmelen, til hvilken anda han 

 utrönte genom timglas Oulnaden emellan dagarnes 

 och nåtternes längd, vid fommar-folftåndet uti Gal- 

 lien och Britannien, och til at ånnu nogare finna 

 climaterne eller latituderne, låt han åfveu mata 

 flcuggaus olika längder vid folftånds tiderna. 



Pompejus (b) upmuntrade for fin del Posi-» 

 donius yti mätningen af jordens omkrets, til at 

 bringa i gradtal de längder fom matningar- 

 lie gifvit blott uti mil och ftadier, och hvar- 

 uppå man nu arbetat et par hundrade år intil des de 

 omfider blefvo fullbordade under August vs, loro 

 til deras förvar låt uthugga dem uti en portgång 

 egenteligen upbygdt til den andan midt i Rom (i), 



Alla 



f) Plin. Lib. 5, Cap. i f g) Jul f Caefar, <Jc bello Gallico 



