% 1749- ]anuar. Februar. Mart 



bch et folkflag har då foreftålt fig fit land, om ej 

 fom det endafte, åtminftone fom ftorre delen af 

 Våriden, åfven fom de obevandrade, fafteljeft fliigo 

 Chinefer, hafva uti fin Geographie gifvit grannar*, 

 ne alleoaft fmä flackar omkring det GhinefiflcaRi- 

 iket, det de for ofrigit låto intaga hela Chartan» 



Men fedan fjofarten blef påfunnen , och dri* 

 ftigheten, underftodd af kunftapen om Polftjer- 

 nans orörlighet, hade efter denna compaflen fort 

 Phenicierna och etter deras exempel, Grekerna 

 til de aflågnaftje medelhafvets ftrander, har man 

 igenom dagstefors jämnforande och loppens ftåU 

 lande i anfeende til denna ftjerna^ omfider inhäm- 

 tat ländernas belägenhet, och faledes fådt nägot 

 fannare begrep om vårldfens vidd* 



Denna Geographiflca kunfkap har likval måfi: 

 beftådt uti de fiofarandes begrep, for ån 'Anaximafl- 

 der (a) uppå deras beråttelfer fkall forft hafva tek* 

 nat fadana lånders belägenhet uppå Chartor, och 

 foreftålt hela jorden med defs poler och asquator 

 uppå en glob. Och at finna huru flor ftupning 

 fölens ban (b) kunde hafva deremot, obferverade 

 han dagjåmningarne och Solftånden en gnomon, 

 fom var upreft uti Lacedemon, pa det han der* 

 efter måtte kunna indela jordgloben uti fina fem 

 zoner eller climater, uti h vilka man gemenligen 

 fkilj er ländernas belägenhet, altfom de blifva mer 

 eller mindre uplyfte oéh värmde af fölen, och i 

 följe deraf kqfnma atutftå itarkare köld eller hetta. 



Et fådatit begrep om ländernas olika natur 

 och cljmater hade man väl foreftålt fig, men ht* 



*) 600. Sr för Chrifti fSdclfe, b) Stmbo. Lib. u 



