%4t 1749. April Maj. Junius. 



Detta forfok vant en allmän upmårkfamhot, ej 

 allcnaft i anfeende til den fatfen om luftens tyngd 

 och tryckande 5 fom det egenteligen bevifte , utan 

 ock til det nya, oformodeliga och ofvertygande 

 fattet at utforfka naturens verkningar , hvar til det 

 i gemetf gaf anledning * hvarfore den Tofcanfke 

 StorPurften Leopold ockf å inrättade den fér- 

 .ffca Vetenfkaps Academie, at ined fädane forf6k fort- 

 fara. Då detta var det fortta fom med åtfkilliga 

 förändringar omgjordes. 



Ryck tet håraf ftannadeej eller innom Italien ; 

 man fkrefderöm til Mersenne i Paris, fom fprid- 

 de det ut ofver hela Frankriket, då den bekante 

 Pascal (V) ej var fen at gora det efter i Rouen* 

 Alle blefvo ofvertygsde deraf,at luftens tryckning 

 fororfakade få vål vatnets ftigande i pumpen, fom 

 qvickfilfrets i glasroret, undantagandes denne tid- 

 fens Lårde > fom ånnu voro ftarkt intagne af det 

 fcholaflifka vactium. Den torna delen af röret, forti 

 de fågo, foregåfvo de vara upfyld med någon ånga 

 fom hade updunftat af *qvickfilfret , och fåledes 

 hjelpte naturen at u.p fylla alla rum. Denne de 

 Lärdas envishet gaf Pascax, nog befvår* men det 

 blef likväl vål betak éj allcnaft med et nSge at fe 

 fina motrtåndare nedtyftade, utan ock med det 

 allmänna anfeendet , fom hans ftora anftaker gåf- 

 vo detta påfund. Det fom Toricellx hade gjort 

 med qvickiilfret, gjorde nu Pascal med vatten 

 ^>ch med vin: och efter deffe bagge liqueurer åro 

 många refor lättare ån -qvickfilfver, få fordrades nu 

 ockf å få mycket längre ror. Han låt fordenfkul 

 förfärdiga Cg tvenne af glas. til 40. fots långd> 



hvaraf 



($) Cafp, ScHofcti Tecbnic^ Curte% 



