U 1749- April. Maj- Junius. 



blef kallad , anftålla ct fådant forfok uppådet h5- 

 ga berget Puis de Domme i Frankrike, hvilken 

 ockfå farit, at fedan han upiligit 810 famnar, hade 

 qvickfilfrct fånkt fig 3-J-- rum, hvarutaf Pascal 

 då flot,at luften ej var oförliknelig lättare ån q vick- 

 filfiet, och åfven at defs tyngd var til qvickfilfrets 

 juft fom denna qvickfilfrets fånkning til bergets 

 hogd/ efter der voro tvenne fådane columner,den 

 ena af qvickfilfver och den andra af luft, fom hölio 

 hvarandra ijårnnvigt, och utaf flera fådana obfer- 

 vationer fom fedan med all agtfamhet blcfvo an- 

 ftålte, fant man, at emot 60. fots hog luft-column 

 fvarade en lineas fånkning på barometern , och få- 

 ledes (kulle i följe deraf luften vara näftan pooo. 

 gångor lättare ån qvickliifver,. 



fe 



Hårutaf gaf fig nu (jelft et beqvåmt fått at 

 mata alla bekanta Hora hogder: man behofdc ej 

 mera ån at taga i agt, huru mycket qvickfiifret i 

 Barometern fänkte fig på en f ådan hogd , ochr fe- 

 dan råkna få många gångor 60. fot, fom lineerne 

 i qvickfilfrets fånkning åro til antalet. Detta alt 

 var likväl grundadt på luftens lika täthet ofver alt, 

 men den egenfkap man eker hand fant hos luften , 

 at hon låt tvinga fig tilfamman i mindre rum, gaf 

 anledning at tvifla det en fådan jämnhet vore he- 

 la athmofpheren upfore. Den luft, fom var när- 

 mare Jorden, borde efter all liknelfe vara tyngre 

 och tätare, efter den hade mera tyngd at bära 

 af hela den ofvanftående tryckande luft columnen: 

 och fom denna luft-columnen tog af och i följe 

 deraf defs tyngd, ju lånare man (leg up ifrån Jor- 

 dens nedra fuperficies, få fkulle ockjå luften blif- 

 va alt tunnare och tunnare. Man fant ockfå ver- 

 kdigen $f hogdmåtningarrtas jåmnforande med ob- 



