88 1749- April. Maj. Junius. 



nande, fom fvarade emot qvickfilfrets länkningar : 

 den vnr fådan, at, om man räknade hogderne 6f- 

 ver hafvet uti en arithmetilk eller naturlig ordning, 

 få forminfkades luftens tåtheter i en geometrifl^ 

 I anledning håraf vågade fig nu H„ Mariot at 

 utf åtta hela athmofphcrens hogd ofvér if.Franfta 

 mil, och åt den vid en fådan hogd vore 30000. 

 gångor tunnare ån den vi hår andas: han påftod 

 ock i anledning håraf, at ljumt vatten til en hogd 

 af Svenfk mil, der luftens täthet efter hans ut* 

 rakning var til hälften förringad, (kulle der koka, 

 och at på et berg, fom vore f. mil högt, fkulle 

 hvarken folk eller andre djur kunna trifvas. Meil 

 f orfarenhetcn har likvåi federmera vifat, at rnan pä 

 ånnu mycket högre berg utan fynnerlig fvårighet 

 kunnat viftas. 



Under de vidloftiga matningar, fom Cassjni 

 och Maraldi gjorde uti fodra delen af Frank- 

 rike anda til Pyreneifke bergen, til at draga den 

 bekanta meridianen igenom obfervatoriumet i Pa* 

 ris, hade desfe Herrar (* ) ockfå tilfålle at måta 

 hogden af åtfkilliga berg , hvaruppå obfervationer 

 med Barometern fedan blefvo gjorde af H, Plan-* 

 tade : åfven få blefvo tid efter annatl fådana ob- 

 fervationer anflålte på Alperna och på de höga ber- 

 gen i Sveks. P. Feuille obferverade på berget 

 Pico pä TenerifFa til en hogd af 2213. Franlka 

 famnar, at qvickfilfret foll anda til 10 tum 7. lin., 

 men den ftorfta hogden, man ånnu obferverat 

 Barometerns fallande , har fkedt af H, BouotrER 

 på berget Coragon i America til 2476, famnar^ der 

 qvickfilfret ftod 12. tum 3. lin. lågre ån vid hafs* 

 ftranden (/).' " A 



(0 Memoiir, de PAcadeih. Royale des Stiehces 1*703; och Vf%\* 

 Transach N. 405* {/) Mercure de Fraaeefär Nov, 1744^ 



i 



