1749- J u ^ us ^ug. ^eptv l6 3 



högre. Der hafve vi den forfta Thermometer. 

 Drebbel låtfedan, tor vigheten (kul, gora den 

 nedra andan af röret något bogd , och fafte der- 

 vid lika fom en fkåi , uti hvilken vatnet kunde be- 

 hållas , och, at förekomma des bårtdunftning, 

 brukade han qvick filfver i ftållet for vatten. Den- 

 ne Thermometer var tåmmeligen qvick at gifva 

 tilkånna luftens forändringar, i anfeende til var- 

 ma och kold (a). 



Någon tid derefter började deLårde uti Ita- 

 lien at bruka Barometrar, och funno af de for- 

 fok, fom med dem gjordes, at luftens tryckning 

 ej på alla tider och Italien år lika ftark. Deraf 

 fick man anledning at tro^ det ej alla förändrin- 

 gar på Drebbels Thermometer härrörde af den 

 yttre luftens ftorre eller mindre varma. Ty eme- 

 dan famma luft altid var i kulan inneftångd, fom 

 altfå, om man ponerar lika grad af varma, altid 

 måfte trycka lika på qvick filfret , men den yttre 

 luftens tryckning kunde likafullt vara olik $ få fer 

 man > a t qvick fil fre t i Thermometern kunde ån- 

 dock något både ftiga och falla, faftån luftens 

 värma hade i mediertid varit oförändrad : och 

 tvärtom , at Thermometern kunde undertiden 

 ftå iånge lika högt, oaktadt at luftens varma 

 kan hafva blifvit ftorre eller mindre. 



De Florentinfbe Academici blcfvo deraf for- 

 anlätne , at tanka på en annan art af Thermome- 

 trar, lom fkulle for nyfsnåmde ovifshet vara be- 

 friade. Men innan jag befkrifvér dem , måfte jag 

 berätta, at någre vittre mån budit til at förbättra 

 L 2 Dreb- 



(j$ ) Boerhaavens Elementa Qiemipfi 



