m 1749. Julius Aug. Sept. 



eller lag han nagohfin vil, gar til famma bogd* dl 

 han en god fjerdedels tima flått inpackad i kraiii 

 fm* Det famma hafva måiige flsrefedermefafor-i 

 fokt, befynncrligen falig Profeflor Celsius (g) 

 hår i Sverige och Doétor Le Monnier (b) i 

 Frankrike. Hvad kökande vatteri-punéten angår^ 

 fa hafva jåmvål Newton (i) och Amontons 

 ( k) i famt efter dem flere funnit, ät vatnet, fedan 

 det en gång fullkomligen kokat, ej kan tägaftor* 

 re grad af hetta til fig, ån det redan fått, mail mi 

 göra elden under kårilet ån få häftig. Derford 

 trodde man 9 at kokhett vatten altid {kulle hafva 

 famma grad af hetta, och i följe deraf koknings- 7 

 puncten på en Thermometer vara rått få beftän-* 

 dig, fom frysningspuncten. Men FahRenheit 

 fann federmera (1)$ atvatnéttäl litet ftarkare eld 

 inilan det kokar, då Barometern år håg , och 

 altfå luften fvårare trycker på vatnets yta, ån da 

 han år låg. Det famma hafva och vår Celsius 

 och forenåmde Le Monnier (#;), med många 

 von, uti ganfka fkiljaktiga Barometer-hogder, be- 

 ftyrkt, nämligen $ kokande vatten-punäens för- 

 ändringar åro beftåndigt proportionella emot Ba- 

 rometerns förändringar i på de tider, då forfokeii 

 med dem anftållas. Hvaraf fkonjes,> at ehuruvål 

 kokhett vatten den ena gången icke kan bringas 

 til hogré, ån en vifs grad af hetta, emedan Baro- 

 metern på en liten ftund foga kan åndra finhogd;. 

 få kan det dock en annan gång $ då luftens tryck- 

 ning 



(g) Vetenfk, Äcad. Handlingar fqr ar 1742. (i) Lejons 

 de Phyfique Experimentale de M. Cotes^ traduites de 

 rÄnglols;par M. Le Monnier. (i) Phil. TranC N. 270* 

 {k) Memoiresde l'A*R, de Sciences j 1702. (O Boer- 

 haavens Chemiav Qn) Locis fcitati*; 



